Uniós számvevőszék: a borágazat uniós szakpolitikája elmarad a környezetvédelmi és versenyképességi célkitűzésektől
Aggályos a szőlőtermesztőkre vonatkozó tervezett uniós intézkedések hatása, a borágazat uniós szakpolitikája nemcsak hogy elmarad a környezetvédelmi célkitűzésektől, de intézkedései az ágazat versenyképességét sem célozzák meg közvetlenül – derült ki az Európai Számvevőszék hétfőn közzétett jelentéséből.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/09/vineyard-464180_640-300x225.jpg)
(Fotó: Pixabay)
Az uniós borágazat szigorúan szabályozott és támogatott ágazat. A szőlőtermesztők évi mintegy 500 millió euró összegű uniós támogatásban részesülnek ültetvényeik szerkezetátalakítására és versenyképességük fokozására. A számvevőszéki jelentés szerint azonban, a nagy összegű támogatások ellenére, a termelők a finanszírozást nem használják fel az ágazat környezetre és az éghajlatra gyakorolt káros hatásainak csökkentésére, egyes esetekben például, több vizet igénylő szőlőfajták termesztésére térnek át. A luxemburgi testület azt is felrója, hogy az EU nem értékelte környezetvédelmi szempontból a szőlőültetvények területének évi 1 százalékos növekedését sem, és ennek lehetőségét 15 évvel – 2045-ig – mindenfajta indoklás és hatásvizsgálat nélkül meg is hosszabbították. „A borágazat versenyképességének fokozása alapvetően fontos, és az EU számára különösen jelentős, de együtt kell járnia a környezeti fenntarthatóság javításával. Az unió mindkét célkitűzés tekintetében enyhén szólva elmarad a kívánatos eredménytől” – jelentette ki Joëlle Elvinger, az ellenőrzést vezető számvevőszéki tag.
A számvevőszéki jelentés szerint továbbá nem sok jót ígér ezen a téren az új közös agrárpolitika (KAP) sem, mivel ennek is korlátozottak a borágazatra vonatkozó környezetvédelmi törekvései.
Az Európai Számvevőszék már korábban javasolta, hogy a mezőgazdasági termelőknek – többek között a szőlőtermesztőknek – nyújtott kifizetések függjenek közvetlenül a környezetvédelmi előírások betartásától. Az új KAP-ban, azonban megszűnt a szerkezetátalakítás finanszírozásának ez a feltételessége. Emellett az uniós országoknak a borágazatra elkülönített forrásokat csak legalább 5 százalékban kell az éghajlatváltozással, a környezettel és a fenntarthatósággal kapcsolatos fellépésekre fordítaniuk, ami a számvevők szerint meglehetősen alacsony. A számvevőszék megjegyzi, hogy az uniós szakpolitika a szőlőtermesztők versenyképességének fokozásában sem bizonyult sikeresnek, mivel az EU több projektet is finanszíroz anélkül, hogy azok betartanák az annak előmozdítására vonatkozó kritériumokat. „Támogatásban részesülnek a szőlőültetvények nem strukturális változtatásai vagy rendes megújítása is, noha az ilyen intézkedések nem támogathatók. A kedvezményezetteknek arról sem kell beszámolniuk, hogyan javította versenyképességüket a szerkezetátalakítás. Továbbá sem az Európai Bizottság, sem a tagállamok nem értékelik, hogy a támogatott projektek ténylegesen hogyan segítik elő a szőlőtermesztők versenyképességének fokozását – áll a jelentésben. Az Európai Unió a világ első számú bortermelője, borfogyasztója és borexportőre. Az EU-ban termelt borok mintegy 80 százaléka Olaszországból, Franciaországból és Spanyolországból származik.
MTI
Kapcsolódó cikkeink
Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >Farkas Sándor: sok, előre nem látható tényező befolyásolhatja az élelmiszerellátás
Vadai Ágnes országgyűlési képviselő kérdései nyomán Farkas Sándor, az Agrárminisztérium…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >