Magazin: Rangsor a veszélyhelyzet tükrében
A hagyományos üzletek folyamatos technológiai fejlődése és a webáruházak térnyerése az FMCG-szektorban is – ezeket tartja a két legszembetűnőbb trendnek Vámos György, az OKSZ főtitkára alábbi írásában, amelyben 2019 áttekintésére és a jelenlegi helyzet értékelésére vállalkozott. Véleménye szerint a koronavírus hatásai hosszabb távon rányomják bélyegüket a piacra.
![Vámos György - OKSZ](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2020/06/V%C3%A1mos-Gy%C3%B6rgy_opt-300x300.jpeg)
Vámos György
főtitkár
OKSZ
Több mint 12 ezer milliárd forintot költöttek el a családok 2019-ben a boltokban, 127 ezer kiskereskedelmi értékesítőhelyen. A piac az elmúlt esztendőben is a korábbi évekhez hasonló 6%-os ütemben bővült, aminek nagyságrendjét szinte már meg is szoktuk. A magyar kiskereskedelem legnagyobb szelete az FMCG-piac, 50% feletti részesedéssel. A növekedés üteme ebben a szektorban az átlagnál visszafogottabb, 3-4% között mozgott az elmúlt esztendőkben. Ennek döntő oka, hogy mindig is kiszámítottabb a családi költekezés az élelmiszer-, drogériaboltokban, mint más áruterületeken. Az itt tevékenykedő boltok száma több mint 40 ezer, az ezeket működtető legnagyobb vállalkozások a toplista éllovasai, szereplői.
A piac és az éllovasok növekedésének lehetőségeit, helyzetét a magyar gazdaság fejlődése, ezen keresztül pedig a bérek, jövedelmek változásai határozzák meg. Sok forintot tett ehhez a családpolitika is, ami erősíti a háztartások pénzügyi és ezen keresztül költekezési lehetőségeit is.
Az elmúlt évek történéseit figyelve azt lehet látni, hogy már hosszú ideje a rangsor szereplői határozzák meg a magyar FMCG-piacot, döntő súlyukon keresztül annak fejlődési irányait is. A legszembetűnőbb változások közé tartozik egyrészt a hagyományos áruházak folyamatos technológiai fejlődése, másrészt a webáruházi csatorna erősödése ezen a piacon is.
Roham után kiszámított költekezés
Nem lehet a toplista értékelésekor eltekinteni attól, hogy annak összeállításakor és értékelésekor milyen kritikus napokat is él át a magyar kereskedelem. Az elmúlt esztendők nemzetközi viszonylatban is kiemelkedő mértékű növekedési irányzatát követően alaposan megtépázta az FMCG-piacot is a 2020-s év első felében a koronavírus-járvány.
Sokan azt feltételezték, hogy a járvány kirobbanását kísérő vásárlási pánikroham, elsősorban az élelmiszerek, a háztartási tisztítószerek, tisztálkodási szerek felvásárlása jelentős felfutást hozhat pontosan az FMCG-piacnak, amely alapján ebben az évben is a korábbi növekedési irányzat folytatását lehet majd előrevetíteni. De hát erről nincs szó, olyannyira nem, hogy kemény és nehéz, összességében válságos esztendőt jelent a 2020-as.
A nagy pánikrohamok, melyekből négyet lehetett összeszámolni a járvány időszakában, általában egy-két napig tartottak. Igaz, ekkor főleg a tartós élelmiszerekből a szokásos mennyiség többszöröse fogyott, de utána vissza is csúsztak a vásárlások a szokásos szintre, sőt, egyes időszakokban az alatt is mozgott az FMCG-piac. Az FMCG-piac hagyományos megugrását jelentő húsvéti nagybevásárlások pedig a kijárási korlátozás, a családi, baráti összejövetelek lefújása következtében igencsak soványra sikeredtek. Az ünnepi asztalra valókból 2020-ban sokkal kevesebb fogyott, mint korábban.
Az otthoni irodai munkavégzés és a digitális oktatási rend, valamint az éttermek bezárása abba az irányba mutattak korábban, hogy a szokásosnál nagyobb lehet az élelmiszerüzletek hétköznapi forgalma, de a piacot visszahúzó hatások is erősek voltak.
A legutóbbi egy hónapnyi időszakban ráadásul nem is mozgott az FMCG-piac, éppenhogy hozta szokásos hétköznapi formáját. A családok megfontolt, kiszámított költekezésre rendezkedtek be, amiben nyilván szerepe volt az előttük álló időszak bizonytalanságainak, legfőképpen annak, meddig is tarthat ez a veszélytől terhes időszak. Érezni lehetett a költekezésben annak is a visszahúzó hatását, hogy emelkedett a munkájukban bizonytalan, vagy éppen lehetetlen helyzetbe jutott emberek száma, sok család jövedelme csökkent.
A kormány számos munkahelyet mentő és a családokat segítő intézkedést hozott ebben az időszakban, de a kereskedelemben érzékelhető válsághatások erősek napjainkban is.
Az intézkedések hatásai
Az FCMG-piac helyzetét nehezíti az is, hogy a védekezés követelményei miatt tetemes többletköltség hárult a kereskedelemre is. Több pénz kellett tisztítószerekre, védekezőeszközökre, például a pénztárak előtti plexi védőfalak felszerelésére, és a rohamok idején több munkaerőre is volt szükség. A kereskedelmi vállalkozások sok dolgozót vettek át például a vendéglátásból, de hát időközben a vendéglők újranyitottak.
Az FMCG-piacon nemcsak a forgalom korábbi erős hullámzása, hanem a 65 évnél idősebbek részére előírt 9–12 órás idősáv bevezetése is a szokásosnál több munkaszervezési feladatot jelentett. A kereskedelem oldaláról nézve – az egészségügyi követelményeket nem vitatva – egy kétórás idősáv is elég lehetett volna, hiszen a gyakorlati tapasztalatok szerint a harmadik órában gyér forgalom volt csak az üzletekben.
Egy területen megugrott a piac, ez pedig a webáruházi értékesítés. A megrendelések olyan nagy számban növekedtek, hogy egyes időszakokban nem is tudtak újakat fogadni a webáruházak, egyes területeken pedig mennyiségi korlátozásokat is beléptettek. Ennek egyébként annyi oka volt, hogy több vásárlót is ki tudjanak szolgálni.
![Rangsor a veszélyhelyzet tükrében](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2020/06/KT_TOPLISTA_OKSZ-59_opt-300x297.jpeg)
A családok megfontolt, kiszámított költekezésre rendezkedtek be
Előtérben a hazai
Erős nyomás nehezedik a kereskedelemre, hogy több magyar élelmiszert vásároljanak az élelmiszer-áruházak. Egy ilyen helyzetben az agrárpolitikusok részéről érthető a fellépés, de az elmúlt évek számtalan alkalommal meghirdetett vállalásai is azt bizonyítják, hogy a kereskedelem a hazai beszerzési piacot helyezi az első helyre.
Rendkívüli nyomás nehezedik az áruházláncokra a vásárlók oldaláról is, hiszen az FMCG-piac 2020 eddig eltelt időszakában a pánikrohamok ellenére összességében nem tudott növekedni. El kell ismerni ugyanakkor, hogy a nagy rohamok idején a beszállítók együttműködésével sikerült pótolni a polcokról elkapkodott élelmiszer-féleségeket. Az élelmiszerüzletekben jelenleg is a magyar élelmiszerek kínálata a döntő, a bővítés egyik feltétele pedig az, hogy tovább korszerűsödjön a termékkínálat, mert a vásárló a jelenlegi válságidőszaktól függetlenül is megválogatja, mit emel le a polcról. A versenyképes ártól nem lehet eltekinteni, azt a vásárló nem engedi.
A koronavírus-járvány hatásai még egy ideig rányomják bélyegüket a magyar FCMG-piacra is. Felvetődik a kérdés, mi marad meg mindebből hosszabb távon is. Egyes hatások már ma előrevetíthetők, így például a webértékesítés további térnyerése az FMCG-piacon, a többit pedig majd a következő rangsor elárulja. //
Kapcsolódó cikkeink
Közleményt adott ki az OKSZ a Lázár János vs Fanta ügyben
Az Országos Kereskedelmi Szövetség visszautasítja a Lázár János építési és…
Tovább olvasom >Az Országos Kereskedelmi Szövetség üdvözli a kötelező akciózás július 1-től történő kivezetését
Az Országos Kereskedelmi Szövetség üdvözli a kötelező akciózás július 1-től…
Tovább olvasom >Az OKSZ élelmiszer-kiskereskedő tagvállalatai élen járnak az élelmiszer adományozásban
Az élelmiszer-hulladék csökkentését kiemelt feladatként kezelik a Magyarországon működő nemzetközi…
Tovább olvasom >További cikkeink
A játékosok felelősségtudatának támogatása felülírja a profitelvárásokat is!
Ezzel a fontos gondolattal zártuk interjúnkat Bánhegyi Zsófiával, a Szerencsejáték…
Tovább olvasom >Megvalósuló tervek
Közel egy éve tölti be a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (Nébih)…
Tovább olvasom >Kiemelten fontos az ágazati szereplők összefogása
Számos fejlesztés valósulhat meg a megnyíló jelentős fejlesztési források révén,…
Tovább olvasom >