Mostantól több lesz a hús a párizsiban és a virsliben
Több húst kell tartalmaznia mostantól a virslinek és a párizsinak, mivel változnak a Magyar Élelmiszerkönyv előírásai. Szigorították a csontokról mechanikusan lefejtett hús felhasználását is. A sütőiparban is új minőségi követelményeket határoztak meg. Az agrártárca szerint a változtatások célja, hogy a fogyasztók jobb minőségű termékekhez jussanak.
A virslinél és a párizsinál 40-ről 51 százalékra emelkedett a hústartalom alsó határa – ismertette a Magyar Élelmiszerkönyv változásait Zsigó Róbert, a tárca államtitkára. A húskészítményeknél életbe lépett szabályozás szigorúbb követelményeket vezet be a csontokról mechanikusan lefejtett hús (MSM) felhasználhatóságával kapcsolatban is, mivel az élelmiszerkönyvben pontosították, szigorították a hús fogalmát. Az érlelt kolbászhoz és szalámihoz, a parasztkolbászhoz és a téliszalámihoz az MSM használata tilos. Más termékek esetében pedig legfeljebb 10 százalékban tartalmazhatja azt. Számos terméknél – így például a párizsinál, a krinolinnál, a virslinél és a parasztkolbásznál – csökkent a sótartalom, és új termékekre, a többi között a szafaládéra vonatkozóan is meghatározták a követelményeket.
A sütőipari termékeknél valamennyi termékcsoportnál részletesen megfogalmazták a felhasználható összetevőket, a minőségre, a csomagolásra és a megnevezésre vonatkozó követelményeket – közölte Zsigó Róbert. Összegyűjtötték továbbá a védett elnevezésű termékeket, e körbe tartozik többek között a mákos kalács, a császárzsemle, a sóskifli, a rongyos kifli, a leveles pogácsa, és a különböző ízesítésű búrkiflik.
A kiemelt termékek között az egyik legfontosabb termékcsoport azon kenyerek köre, amelyek neve egyben utal azok összetételére is. Az új előírás 15 fajta – köztük a búzakenyér, a fehér, a félbarna, a rozsos és rozskenyér, illetve a teljes kiőrlésű kenyér – összetételét szabályozza. Az összetevők közé bekerültek az álgabonák, például a hajdina és az amaránt, amelyek egyre fontosabb részét képezik az egészségtudatos vásárlók étrendjének magas vitamin, fehérje és élelmirost tartalmuk miatt. A lisztkeverékből készített kenyereknél is rögzítették, szigorították a keverékek pontos arányát. A rozskenyérnek például a jövőben az eddigi 40 százalék helyett minimum 60 százalék rozslisztet kell tartalmaznia, míg a rozsos kenyérnél 15-ről minimum 30 százalékra emelték a rozsliszt arányát – közölte Zsigó Róbert. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
20 százalékkal nőtt a bárány termelői ára
Az Európai Bizottság adatai szerint az Európai Unió juh- és…
Tovább olvasom >A csirkemellfilé feldolgozói értékesítési ára 12 százalékkal kevesebb, mint egy éve
Az Európai Bizottság adatai szerint az unió (EU27) baromfihúsexportja 12…
Tovább olvasom >Elkerülhetetlen a liszt árának emelkedése
Lakatos Zoltán, a Gabonaszövetség gabonafeldolgozói tagozatának elnöke szerint az idei…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >