Ahány generáció, annyiféleképp viszonyul az innovációhoz
Amikor generációkról beszélünk, akkor egy adott korban, időintervallumban született emberek közösségéről beszélünk – mondta el Princz Andrea a SteiGen Consulting képviseletében. A generációs jellemzők is alakítják viszonyunkat a világhoz és az innovációkhoz, de a sokszor szakadékká mélyült generációs különbségek áthidalhatók – véli a szakember.
A cikk a Trade magazin 2023/6-7. lapszámában olvasható.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/06/Princz-Andrea_opt-e1686062933732-234x300.jpeg)
Princz Andrea
tanácsadó
SteiGen Consulting
A generációs hovatartozás csak egy tényező abból a háromból, amely befolyásolja személyiségünk formálódását, a világhoz és az innovációkhoz való hozzáállásunkat. Szerepet játszik továbbá a szüleinktől, őseinktől kapott genetikai állomány és az életünk első 7–12 évében minket körülvevő mikrokörnyezet is, azaz a család, az onnan hozott értékek és szokások, valamint az ezek alapján kialakult egyedi sémáink.
Veteránok és boomerek távol a digitális világtól
A jelenleg élő 6 generációból az 1945 előtt született veteránok életének meghatározó „élménye” a 2. világháború és annak bizonytalansága volt. Nem csoda, hogy a számukra legfőbb érték a biztonság keresése, ami azt is jelenti esetükben, hogy nincs igényük a változatosságra, újdonságra.
Gyermekeik az 1946–1964 között született baby boomerek nagyjából most vonulnak nyugdíjba. Ők amellett, hogy békére és szabadságra vágytak, egyéniségek akartak lenni. Kíváncsiak és van bennük nyitottság is. A digitális világ innovációi számukra felfoghatatlanok, önállóan megfejthetetlenek. Bár feladatorientáltak, elkezdték megélni az életet. Innováció szempontjából a tanítás, a segítés fontos számukra.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/06/REF_Innovaciok_Inno-d_opt-1024x683.jpeg)
A digitális világ innovációi az idősek számára önállóan megfejthetetlenek
Médiaalapú generációváltás
1965–1979 született meg X-generáció, amely esetében a generációs váltás már nem biológiai, hanem médiaalapú. Az X-esek még rengeteget olvastak és vártak minden tevékenységükben. Ez a képesség a későbbi generációk esetében nem alakult ki. Szüleik dolgoztak, így kulcsos gyerekként elsősorban a társaktól tanultak. A rendszerváltás idején főként multiknál gyorsan bejárt karrierútjuk maximalistává és hősközpontúvá tette őket, de tanulásvágyuk segíti őket a náluknál fiatalabbaktól elsajátítani a munka és magánélet összehangolását.
Az 1980–1994 közötti Y-generáció körüli világ az egyéni igényeket elégítette ki. Az okostelefon által is támogatott énközpontúsággal és az információkhoz való korlátlan hozzáféréssel a tudás már nem csak az idősektől volt megszerezhető, így tiszteletük alapja többé már nem a kor. A feladatorientáltság helyét átvette az élményorientáltság. Innováció szempontjából nagyon bevonható, konstruktív generáció, amely partnerként kezeli a márkát, a főnököt. A közösségi médiának köszönhetően nyitottak a tartalomgenerálásra.
A Z-sek épp most kerülnek be a munkaerőpiacra és jelennek meg a cégeknél. Ők már a teljesen behuzalozott világot képviselik. A választás kényszerében nőttek fel, hiszen bármi hozzáférhető számukra, és egyszerre többféle platformon mozognak.
A különbségek megértéssel, elfogadással, önismerettel áthidalhatók
Az innováció exponenciális sebessége, amivel napról napra szembesülünk az Y- és Z-generáció számára nem kirívó, számukra ez a változás természetes.
Ezt a vállalati működésben kamatoztatni megértés, elfogadás, önismeret és alkalmazkodás útján lehet. A generációs különbségeket érteni kell ahhoz, hogy el tudjuk azokat fogadni. Amíg ez nem teljesül, nem tudunk rájuk jól reagálni.
A világ nem fog visszafelé forogni, a mi feladatunk kitalálni, hogyan tudunk vele együtt haladni. Az önismeret segít elénk tárni saját kompetenciahatárainkat és látni-használni az egyes generációk erősségeit és erőforrásait. Így válik lehetségessé az alkalmazkodás, méghozzá önazonos módon. //
Kapcsolódó cikkeink
Tőkehiány miatt nem innoválnak a magyar vállalkozások
A hazai vállalkozások 55 százaléka nem vezetett be innovációs folyamatot…
Tovább olvasom >K&H: az AI alkalmazása nem öncél, de a siker kulcsa
A hazai közepes és nagyvállalatok az AI alkalmazása terén némileg…
Tovább olvasom >Közel felére esett vissza az élelmiszer-ipari innovációk száma 2007 óta
A Mintel piackutató cég szerint a 2024 januárja és májusa…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >