UNEP: A hús- és tejalternatívák „jelentősen csökkenthetik” a globális élelmiszerrendszer környezeti hatásait
Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a legújabb jelentése szerint a hús- és tejalternatívák térnyerése „jelentősen csökkentheti” a globális élelmiszerrendszer környezeti hatásait.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2022/11/meat_mary-winchester-ax9t3CsGwqc-unsplash.jpg)
Az állattenyésztés komoly teher a környezetnek
Az UNEP jelentése, melynek címe „Mi fő? Elemzés a konvencionális állati termékekkel szembeni új alternatívák potenciális hatásáról”, szerint ez a pozitív hatás leginkább a magas- és közép-jövedelmű országokban érezhető, feltéve, hogy alacsony szén-dioxid kibocsátású energiát használnak a termelés során.
A jelentés azt állapítja meg, hogy a hús- és tejalternatívák – ideértve az újszerű növényi húsféléket, az állati sejtekből tenyésztett húst és a mikroorganizmusok által fermentációval előállított fehérjetermékeket – „jelentős potenciállal” bírnak a üvegházhatású gázok (GHG) kibocsátásának csökkentésére, valamint hozzájárulhatnak az erdőirtás, víz- és talajszennyezés, valamint a biodiverzitás csökkenésének csökkentéséhez, és emellett pozitívan hathatnak az állatjóléti szempontból is – írja az ESM.
Az UNEP vezérigazgatója, Inger Andersen szerint „az új élelmiszer-alternatívák szélesebb választékot kínálnak a fogyasztóknak”.
„Ezenkívül az ilyen alternatívák csökkenthetik a mezőgazdasági területekre nehezedő nyomást, csökkenthetik a kibocsátásokat, ezzel segítve megoldani a háromszoros bolygói válságot – a klímaváltozás, a biodiverzitás és a természetvesztés válságát, a szennyezés és a hulladék válságát – valamint kezelni az állattenyésztés iparága által okozott egészségügyi és környezeti következményeket. Több kormányzati támogatás és nyílt, átlátható kutatás szükséges annak érdekében, hogy ezeknek az új technológiáknak a potenciálját néhány ország számára ki lehessen aknázni.”
Az állattenyésztés ipara jelentősen hozzájárul a klímaváltozáshoz, a jelentés szerint, majdnem 60%-ban felelős a táplálkozással kapcsolatos üvegházhatású gázok kibocsátásáért, és 14% -20% -ban a globális üvegházhatású gázok kibocsátásáért, olyan tényezőkön keresztül, mint az állati kibocsátások, takarmánytermelés, a földhasználat változásai és az energiaigényes globális ellátási láncok.
A kutatók kiemelték annak fontosságát, hogy „igazságos átmenetet” biztosítsanak az igazságos és területileg megfelelő megközelítésekkel az élelmiszerrendszer-változásokhoz, valamint áttekintik a politikai lehetőségeket az élelmiszeripar egy egészségesebb és fenntarthatóbb jövő irányába való elmozdulás érdekében.
Ebbe beletartozik az olyan támogatások, mint az open-access kutatások és kereskedelmi szervezetek támogatása, az állattenyésztésre vonatkozó támogatások, adókedvezmények, közvetlen pénzügyi befektetések és kölcsöngaranciák átterelése az újszerű alternatívák javára.
Kapcsolódó cikkeink
A környezet miatti aggodalom étrendjük megváltoztatására készteti a fogyasztókat
Az étkezési szokásaikat megváltoztató fogyasztók nagy része környezetvédelmi okokból tesz…
Tovább olvasom >EM: hétfőtől kétfokú eljárás segíthet a környezetvédelmi hatósági ügyekben
A kormány célja Magyarország természeti értékeinek, erőforrásainak megóvása, továbbá a…
Tovább olvasom >Az ember és a környezet voltak 2023 fókuszai a PENNY-nél
Az elmúlt évben számos fontos lépést tett a PENNY Magyarország, hogy…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >