Újra jönnek a különadók
A csütörtöki kormányinfón Gulyás Gergely és Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter részleteket is mondott azokról a különadókról, amelyeket Orbán Viktor már szerdán beharangozott – írja a telex. A kormány a rezsicsökkentés és a honvédség támogatása érdekében az „extraprofitot” fogja adóztatni. Következetesen ezt a kifejezést használják a kormánytagok, ami politikai értelemben könnyebben eladható intézkedéssé teszi a szektorális különadókat.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2022/06/penz-okk-1.jpg)
Nyolc szektornak kell különadót fizetnie
A kormány rezsivédelmi és honvédelmi alapot hoz létre, a különadókat jelen állás szerint idén és 2023-ban szedik be. Az adók bevezetésének okaként nemcsak a megugrott nyersanyagárakra és az energiaárak elszállására hivatkoznak, hanem „a brüsszeli szankcióspolitikát” is okolják.
A miniszterek szerint válságálló gazdaságra van szükség. Idén 4,9, jövőre 3,5 százalékos költségvetési hiánnyal számolnak, amihez jelentős kiigazítás kell, hiszen 1000-1500 milliárdos lyuk tátong a büdzsében.
A kiadáscsökkentés 60, a különadókból befolyó pénz 40 százalékban járul hozzá ahhoz, hogy megfelelően alakuljon a hiány – mondták a miniszterek. A különadókat tételesen is felsorolta Nagy Márton, és hangsúlyozta, hogy ezeket a bizonyos területeken már jelenleg is érvényben lévő különadókon felül kell érteni.
A bankszektor esetében kibővítik a tranzakciós adót. Ebből eddig mintegy 50 milliárd folyt be évente Nagy szerint, itt most 250 milliárd pluszbevétellel számolnak. Összesen 300 milliárdot várnak innen.
A biztosítóktól összesen 50 milliárd különadóval számolnak.
Az energiaszektorban 300 milliárdot szednek be, amiben legnagyobb szereplőként főleg a Mol érintett.
A kiskereskedelmi szektorban 60 milliárdot,
a telekommunikációs cégektől 40 milliárdot,
a légitársaságoktól 30 milliárdot,
a gyógyszercégektől 20 milliárdot (a gyógyszertárakat nem érinti a különadó) szednek be.
Ismét bevezetik a reklámadót, ami 2023. január 1-től lép életbe. 15 milliárd bevételt remél ettől a kormány. (Itt valójában nem új adóról van szó, mert eddig is létezett ilyen adótípus, de korábban felfüggesztették az alkalmazását.)
A két létrehozott alapba 900 milliárd forintot fizetnek be – mondta Nagy Márton. 700 milliárd megy a rezsivédelmi alapba, 200 milliárd pedig a honvédelmi alapba. Jövőre mindkét alap növekedhet.
A különadókból 800 milliárd megy az alapokba, 100 milliárdot pedig máshonnan szednek be.
Például a csipszadó, vagy teljes nevén népegészségügyi termékadó emeléséből, de emelni fogják a dohánytermékek és az alkohol jövedéki adóját, és változni fog a céges autók adózása is. A gazdaságfejlesztési miniszter azt is elárulta, hogy noha már május vége van, 2022-ben is beszedik a teljes évi extraprofit-különadót. (Bozzay Balázs, telex)
Kapcsolódó cikkeink
K&H: Mi történt a forinttal? Mire lenne szükség Magyarországon és mi várható Európában?
A napokban látott forintgyengülés ellenére az euró jegyzése a 385…
Tovább olvasom >Újból halasztásra kerülhet a reklámadó
A Magyar Reklámszövetség friss közleménye szerint az idei év során…
Tovább olvasom >Rekordösszeg áll rendelkezésre az agrárium fejlesztésére
A Vidékfejlesztési Programban megítélt támogatások kifizetéséhez kapcsolódóan a magyar költségvetés…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >