Nehéz évek előtt a hazai és uniós sertéshúságazat: mi várható a jövőben?
A hazai és az európai sertéshúságazat évek óta komoly kihívásokkal küzd. A növekvő beszerzési árak, a csökkenő fogyasztás, valamint az ágazat társadalmi megítélésének változása mind-mind súlyos terhet rónak a termelőkre és feldolgozókra. Erről beszélt Éder Tamás, a Magyar Húsiparosok Szövetségének (Hússzövetség) elnöke az Agrárszektornak adott interjújában.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/05/Eder-Tamas_0028-1-300x199.jpg)
Éder Tamás
Az Európai Unió sertéshúságazatában már jó ideje csökken a termelés. 2021 és 2023 között a sertésvágások száma 12%-kal csökkent az Unióban, bár idén májusig 1,5%-os növekedést tapasztaltak, ami talán az elmúlt évek negatív tendenciájának megállását jelzi. Éder Tamás szerint azonban az ágazat gazdasági helyzete továbbra is nehéz. Az élősertés ára, az energiaárak és a munkabérek egyaránt jelentősen emelkedtek, amit a húsipari cégek nem tudtak teljes mértékben érvényesíteni a fogyasztói árakban.
Fogyasztói szokások változása
A folyamatosan növekvő árak mellett a sertéshús fogyasztása is csökken. Nyugat-Európában és az északi országokban ez elsősorban életmódváltásból, valamint környezetvédelmi és etikai megfontolásokból ered. Magyarországon azonban a fogyasztás visszaesésének fő oka a lakosság jövedelmi helyzetének romlása és az élelmiszerárak drasztikus emelkedése. Az emberek egyre inkább az alacsonyabb minőségű, olcsóbb termékek felé fordulnak, ami tovább rontja a hazai húsipari cégek eredményességét.
Az Unióban az ágazatot általánosan jellemzi a konszolidáció és a koncentráció felgyorsulása. A nagyobb szereplők felvásárolják a kisebbeket, míg egyes vágóhidak működését felfüggesztik. Nyugat-Európában a szigorúbb szabályozási környezet is egyre nagyobb nyomást gyakorol az állattenyésztésre, ami a termelés csökkenéséhez vezethet. Ha ez a trend folytatódik, Kelet-Európából, köztük Magyarországról érkező export növekedésére lehet számítani.
Mi várható a jövőben?
A húsipar szereplői most arra várnak, hogy a sertéshús ágazat földrajzi átrendeződése nyugatról keletre valósággá válik-e. A régióban arra számítanak, hogy az inflációs hatások enyhülésével a fogyasztás is normalizálódik, és a lakosság ismét megengedheti magának a hús vásárlását. Az elmúlt időszakban azonban a magyar vágóhidak belföldi értékesítése csökkent, míg a húskészítmények iránti keresletben némi növekedés tapasztalható.
Éder Tamás szerint a takarmányárak stabilizálódása és a sertéstenyésztők önköltségeinek kordában tartása reményt adhat arra, hogy az ágazat túljusson a nehézségeken. Az ágazat szereplői bíznak abban, hogy az elmúlt két év költségnövekedését sikerül beépíteni az átadási árakba, bár a szigorúbb szabályozások és egyéb önköltséget növelő intézkedések továbbra is kihívást jelentenek.
A következő évek egyik legfontosabb kérdése az lesz, hogy az ágazat hogyan reagál az esetleges földrajzi átrendeződésre, valamint hogy sikerül-e visszaállítani a fogyasztást a koronavírus-járvány és a magas infláció előtti szintre.
Kapcsolódó cikkeink
Az élő sertés kivitele 38 százalékkal nőtt
A KSH adatai szerint Magyarország élősertés-kivitele 38,7 százalékkal 14,7 ezer…
Tovább olvasom >Csökkenő árak a hús- és tojáspiacon: jelentős változások júliusban
Az Agrárközgazdasági Intézet (AKI) legfrissebb jelentése szerint 2024 júliusának végén…
Tovább olvasom >Grillpraktikák a hangulatos nyáresti étkezéshez
A hangulatos nyáresti étkezések központi eleme a grillezés, ami egyszerre…
Tovább olvasom >További cikkeink
Ez lehet a csökkenő magyar sörfogyasztás ellenszere
Csökkenő tendenciát mutat a sörfogyasztás az utóbbi években Magyarországon, ugyanakkor…
Tovább olvasom >Növekvő tranzakciók: az elektronikus fizetések új lendületet kaptak 2024 második negyedévében
Az év első negyedévében tapasztalt szezonális visszaesés után 2024 második…
Tovább olvasom >Aznapi házhozszállítást indít a dm a Wolttal együttműködésben
Már aznap kézhez kaphatjuk a dm Online Shopban vagy a…
Tovább olvasom >