MLE: a reklámadó versenyhátrányba hozza a hazai médiavállalkozásokat
Az Országgyűlés Gazdasági Bizottsága mai ülésén Lázár János miniszter úr beszámolt az Európai Bizottság által a reklámadótörvény miatt Magyarország ellen indított kötelezettségszegési eljárásokról, azok várható kimeneteléről. A bizottsági ülésen két szempontból vizsgálták a kialakult helyzetet egyrészről az adó mértékét illetően, másrészről pedig a adókötelezettség versenyjogi szempontú megfelelősége szempontjából – olvasható a Magyar Lapkiadók Egyesületének közleményében.
A sajtóban többször példaként emlegetett osztrák adónemmel kapcsolatban a magyar médiavállalkozásokat, gazdasági szereplőket képviselő Magyar Lapkiadók Egyesülete, megkönnyítendő a Bizottság munkáját, minden bizottsági tagnak részletes tájékoztatást küldött, bemutatva az osztrák és a jelenlegi és a nyilatkozatokban elhangzott tervezett magyar reklámadó szabályozása közötti markáns különbséget.
A főbb eltérések egyebek között az adózás alá vontak körében, a reklámadóból befolyt adóbevételek felhasználásában, az adófizetés alóli kivételek számossága tekintetében nyilvánulnak meg. Az osztrák szabályozásban számos kivétel található, mely segíti a kisebb bevételű médiavállalkozásokat. Különösen fontos, hogy Ausztriában, hasonlóan más európai országokhoz nem, hogy tovább terhelik a lapkiadó vállalkozásokat, hanem a kivetett adóból befolyt összeget a kormányzat egyéb támogatásokkal együtt, különböző csatornákon ugyan, de teljes egészében visszaforgatja a nyomtatott média iparágba ezzel is segítve a tájékoztatást és erősítve a média gazdasági szerepét.
Ugyanez a helyzet Görögországban is, ahol a reklámadóból származó bevételekből az arra rászoruló piaci szereplők részesülnek támogatásban.
Jól működő piacgazdaságokban is bevett szokás, hogy az írott média mint a tájékoztatás meghatározó szereplői közösségi támogatásban részesülnek mint például a francia sajtóalap, vagy ugyancsak az ausztriai szerencsejáték-bevételekből átadott sajtótámogatás formájában. Ugyanakkor nem hallgatható el az a tény sem, hogy dacára az adóbevételeknek az ágazatra nézve kedvező felhasználására, Ausztriában például az adó bevezetését követően 17,5 %-kal csökkent a médiapiaci szereplők száma.
A szakma felhívja ismét a döntéshozók figyelmét arra, hogy bármilyen a hazai médiavállalkozásokra kivetett adónem továbbra is versenyhátrányt jelent az online piacon túlsúlyban lévő globális szereplőkkel szemben.
A Magyar Lapkiadók Egyesülete – mint a reklám és médiapiaci szereplők egyik legnagyobb létszámú gazdasági képviseleti szervezete – csakúgy mint korábban, most is nyitott az egyeztetésre annak érdekében, hogy a ma már a kormányzat részéről nyíltan ágazati különadóként meghatározott adónem kivetése káros a gazdasági növekedés szempontjából. Az abból befolyó bevétel felhasználása könnyen napi politikai játszmák eszköze lehet, tovább nehezítve egy egyébként is strukturális problémákkal küzdő iparág helyzetét.
Kapcsolódó cikkeink
Népszerűek voltak az elmúlt félévben a logisztikai események és oktatások
A Business Superbrands 2024 díjas Magyar Logisztikai Egyesület (MLE) az…
Tovább olvasom >Egyszerűsíti az Albertsons a TV-reklámozást
Az élelmiszerkereskedő új Collective TV részlege a hirdetőknek kínál segítséget…
Tovább olvasom >Ez a legerősebb márkával rendelkező szakmai szervezet Magyarországon: mindössze egy nyert Business Superbrands díjat
A világ több mint 90 országában díjazza a legkiválóbb fogyasztói…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >