Minden reklámra költött 1 forint 6 forinttal járul hozzá a gazdaság teljesítményéhez
A Magyar Reklámszövetség és a PwC Magyarország a márciusi Média Hungary konferencián ismertette „A magyar reklámipar gazdasági hatásának elemzését”. Az elemzés legfontosabb számait Urbán Zsolt, az MRSZ elnöke, Hivatal Péter, az MRSZ Ügyvezetőségének tagja és Sere Péter, a PwC Magyarország igazgatója mutatta be a helyszínen.
Az MRSZ és a PwC először 2013-ban készítette el ezt az egyedülálló tanulmányt, amely akkor kimutatta, hogy minden reklámra elköltött 10 forint 47 forinttal növeli a magyar gazdaság teljesítményét. Tekintve az elmúlt évek markáns iparági és szabályozási változásait, a Magyar Reklámszövetség időszerűnek érezte, hogy megismételje a hatástanulmányt.
Sereghajtók vagyunk reklámozásban
Urbán Zsolt, a Magyar Reklámszövetség elnöke bevezetőjében kiemelte:
– A 2014–2015 közötti fő szabályozói változások – így a reklámadó, a bónusztörvény vagy a Nemzeti Kommunikációs Hivatal működésének elindulása – a reklámipari szereplőket eltérően ugyan, de nagymértékben érintette. A hirtelen jött változásokhoz való alkalmazkodás adminisztratív terhet jelentett, a szabályozások értelmezése pedig komoly kihívás elé állította a vállalatokat, és jelentős emberi erőforrást igényelt minden szereplő részéről. Mindez megmutatkozik a hazai reklámpiac régiós, a tanulmányban vizsgált 28 ország viszonylatában, ahol Magyarország sereghajtónak számít mind reklámköltés, mind a reklám átlagárának alakulásában. Így bár Magyarországon növekedésről tudunk beszámolni, látni kell, hogy a túlszabályozás miatt a növekmény 60 százalékát a globális szereplők teszik ki.
Hivatal Péter, az MRSZ Ügyvezetőségének tagja a tanulmány eredményeinek bemutatása során hangsúlyozta:
– Az elmúlt két évben a reklám gazdasági erejének növekedését mutatja a nehezedő szabályozási körülmények ellenére, hogy változatlan gazdasági környezetben 2016-ban minden további reklámra költött 1 forint 6 forinttal járul hozzá a gazdaság teljesítményéhez. A GDP-arányos reklámköltés alacsony szintje miatt azonban egyelőre nem használjuk ki a hirdetésben rejlő teljes gazdasági potenciált.
A reklám kiemelkedő gazdasági hatását ismét alátámasztották tehát a 28 országot és 9 évet felölelő ökonometriai elemzés eredményei. A magyar reklámpiac mérete 194 milliárd forint volt 2015-ben a Magyar Reklámszövetség becslése szerint. Ez az összeg áttételesen 1 200 milliárd forintot generált a magyar gazdaság számára, amely a 2015-ös bruttó hazai termék közel 3,6 százalékát jelenti.
Nemzetközi motor: jó is, rossz is
A tavalyi évben fordult elő elsőként, hogy a digitális hirdetések megelőzték a televíziós szegmenst. A tanulmány ezért kiemelten foglalkozik a reklámtorta digitális szeletével és a globális szereplők térnyerésével.
A reklámpiaci számok azt mutatják, hogy bár a hagyományos médiumok fogyasztására fordított idő továbbra is jelentős, ennek ellenére a 2015-ös reklámtorta-növekmény 60 százaléka már a nemzetközi szereplőknél jelenik meg. Ők tekinthetők tehát a jelenlegi növekedés motorjának, amely részben a hagyományos csatornáktól átcsoportosított költésekre, részben a KKV-szektor addicionális költésére épül. A globális szereplők hatása a fogyasztókra és hirdetőkre összességében pozitív: a hirdetők számára hatékony és jól visszamérhető hirdetési eszközöket nyújtanak, a fogyasztók személyre szabott, célzott hirdetéseket kapnak, és a reklám által finanszírozott keresési szolgáltatásokkal időmegtakarítást érhetnek el. Azonban az egyenlő versenyfeltételeket torzítja a globális szereplők által folytatott adóoptimalizálási gyakorlat, melyet célszerű lenne nemzetközi szinten kezelni.
Az elmúlt évek növekedése ellenére a reklámpiac még messze van a válság előtti szinttől, a tavalyi évben a bruttó hazai termék arányában a válság előtti szint kétharmadát sikerült elérni. A hirdetések teljes gazdasági potenciáljának kiaknázása a reklám számára kedvező gazdasági környezet megteremtésével érhető el. Ennek alapvető elemei a fogyasztói bizalom megfelelő szintje, a háztartások javuló jövedelmi helyzete és a gazdaság versenyképességének javítása. Egy ilyen ideális környezetben elindulhat a reklám és a GDP egymást kölcsönösen erősítő növekedése.
Kapcsolódó cikkeink
Nagy a bizonytalanság a kkv-k körében
A Gazdaság- és Vállalkozáskutató Intézet (GVI) 2024. júliusi Negyedéves Konjunktúramutatója…
Tovább olvasom >Tőkehiány miatt nem innoválnak a magyar vállalkozások
A hazai vállalkozások 55 százaléka nem vezetett be innovációs folyamatot…
Tovább olvasom >K&H kkv bizalmi index: Mennyiből gazdálkodnak a kkv-k?
Továbbra is növekedéssel terveznek a hazai vállalkozások az árbevételük és…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >