Jogszabály és támogatások segítik az öntözött területek növelését
A 2020 januárjában életbe lépett új jogszabály lehetőséget biztosít a hazai öntözött területek növelésére, melyhez egyszerűsített öntözésfejlesztési tervek készülhetnek, a mezőgazdasági termelők pedig öntözési közösségeket hozhatnak létre – olvasható az origo-n. Az új törvény, melytől a kormányzat a mezőgazdasági termelés hatékonyságának növelését várja, legfőbb alapelvévé az öntözés közérdekű jellegét teszi. Az új rendszerről Győrffy Balázs, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara elnöke beszélt az Origónak.
Mi a jelenlegi kormányzati program lényege?
Két részből áll, érinti egyrészt a vízkínálat, másrészt a vízkereslet fejlesztését.
Vízkínálat-fejlesztésre azért van szükség, hogy rendelkezésre álljon öntözésre alkalmas felszíni vízkészlet. Ez elsősorban a csatornarendszerek rekonstrukcióját jelenti, amellyel akár 30 százalékkal is nőhetnek hazánk felszíni vízkapacitásai, ezzel egyidejűleg bővülhet az öntözővízzel ellátható hatásterület is. Ez elsősorban a Belügyminisztérium háttérintézményeként működő Országos Vízügyi Főigazgatóság (OVF) felelősségi köre.
Vízkereslet-fejlesztés tekintetében a gazdálkodói képességek megerősítése a feladat. Ennek okán 2019 nyarán megalakult – az Agrárminisztérium háttérintézményeként – a Nemzeti Földügyi Központ (NFK) keretei között az öntözési igazgatási szerv, amely szakmailag és jogilag is segíti a termelőket. Így például az öntözési közösség által öntözni kívánt területre elkészítteti a szakhatósági hozzájárulások megszerzéséhez szükséges tervdokumentációkat – ezzel mérsékelve a gazdák anyagi és adminisztratív terheit, amely 4-5 millió forintos költségcsökkentést is jelenthet vízjogi engedélyenként. Ezzel kapcsolatosan várjuk a várhatóan 2020 tavaszán megjelenő végrehajtási rendeleteket, amelyek magában foglalják majd az öntözési közösségek kijelölésével és ösztönzésével kapcsolatos szabályozási részleteket.
Honnan érkezik majd a pénz a programra és mennyi pénzt oszthatnak szét ezen a jogcímen, továbbá mennyi idő alatt? Lesz-e önerő a gazdák részéről?
Évente 17 milliárd forint, vagyis összesen 170 milliárd forintnyi hazai forrás érkezik 2020 és 2030 között a központi költségvetésből. A 2020-as éves forráskeret 70 százaléka, amelyet a vízügyi ágazat kap, a vízkínálat-fejlesztést, azaz az állami vagyonkezelésben lévő csatornák rekonstrukcióját célozza. A fennmaradó részt vízkereslet-fejlesztésre fordítják, ez a gazdálkodókat szakmailag, jogilag és hatóságilag segítő öntözési központ működését segíti. Tehát a gazdálkodókat közvetett módon támogatják, nem osztják szét a pénzt közöttük. Az önrészt illetően elmondhatjuk: a gazdálkodók jól felfogott érdeke az öntözésfejlesztés, ezért azt gondoljuk, hajlandóak lesznek erre áldozni.
Akik öntözési közösség szintjén gondolkodnak, és minden ösztönzőt igénybe vesznek, számukra komoly támogatást jelenthet a mostani program az öntözőrendszerek kiépítésére. A vízügyi hatósági terveket – 90 százalékos támogatással – elkészíttethetik a Vidékfejlesztési Program (VP) újonnan meghirdetésre kerülő felhívásából, a talaj-, környezet- és természetvédelemmel kapcsolatos szakhatósági terveket pedig az öntözési központtal (NFK), méghozzá teljesen ingyen. Amennyiben megvannak a tervek, onnan már egy lépés az öntözési beruházást támogató VP felhívás, amelynek a támogatási intenzitása – a közösség számára – ott, ahol leginkább szükség van öntözésre, 70 százalék lehet. Amennyiben fiatal gazdálkodóról van szó, akkor további 10 százalék támogatási intenzitással is lehet számolni.
Hogyan tervezik az új programot végrehajtani, hogyan kezdenek neki és hogyan vonják be a gazdákat?
Az NFK a gazdálkodók által benyújtott kérelemre fog intézkedni. Az ideális állapot az, ha valaki a felszíni vízzel ellátható hatásterületbe esik és öntözési közösségbe lép: ezeken a területeken és ezen feltételek mellett válik a leginkább hatékonnyá a jelenlegi öntözéses kormányzati program, és elsősorban ezeken a területeken tud segítséget nyújtani az NFK.
Ennek eléréséhez a termelőknek először is meg kell bizonyosodniuk arról, hogy van öntözésre alkalmas vízkészletük, illetve öntözési közösségként el kell ismertetni magukat az az NFK-n keresztül. Ezt követően az elismert közösség által lehatárolt területre az NFK által biztosított szakhatósági tervdokumentációkat kell elkészíttetni, mely ingyenes. Ekkor lehet pályázni a VP új, a közösséget és az öntözéses beruházást támogató felhívására. Összességében, amennyiben minden uniós és hazai szakmai, jogi, adminisztratív és anyagi segítséget figyelembe veszünk, akkor a támogatási intenzitás elérheti akár a 90 százalékot.
Mi a kamara szerepe ezekben?
A NAK egy összekötő kapocs a tagság és a jogalkotás között. Továbbra is kiemelt feladunk a termelői igények gyűjtése, megfogalmazása és a jogalkotás felé történő közvetítése, elsősorban a szabályozási környezet egyszerűsítése, a bürokratikus terhek csökkentése érdekében. Amelyet ezentúl közösen, rövidesen együttműködési megállapodás keretein belül folytatunk az NFK-val. Ezen célok eléréséhez, a Magyar Gazdakörök és Gazdaszövetkezetek Szövetségével (MAGOSZ) együttműködve, folyamatos párbeszédet folytatunk az Agárminisztériummal és a Belügyminisztériummal, továbbá a háttérintézményekkel, a kutatóintézetekkel, a vízügyi szervekkel és a katasztrófavédelemmel. Ezt a munkát segíti elő a Környezeti, Vízgazdálkodási és Fenntarthatósági országos kamarai osztályunk is, amelynek munkáját Szabó Levente, a KITE Zrt. vezérigazgatója irányítja. Az osztály az országos osztálytagok észrevételeinek figyelembevételével, meghatározott munkatervvel irányozza elő az érintett gazdálkodók érdekeinek képviseletét. Ezentúl, fontos tevékenységünk még a termelőkkel közvetlen kapcsolatban álló több mint hatszáz fős falugazdász hálózat, valamint a kamara által nyilvántartott mintegy ezer fős szaktanácsadói hálózat naprakész informálása.
Visszatérve az új szabályozásra, várható-e bármilyen ellenállás a gazdák részéről a szolgalmi jog miatt?
Az elaprózódott birtokszerkezet miatt súlyos problémát jelentenek többek közt a vízátvezetéshez szükséges tulajdonosi hozzájárulások. Ezeket hidalná át a speciális, közérdekkel egyenértékű öntözéses szolgalom. Ennek kidolgozása azonban végrehajtási rendelet formájában még folyamatban van. A speciális öntözési szolgalom értelmében a szolgáló ingatlan tulajdonosa köteles tűrni az öntözés kialakítását és üzemeltetését – ha rendeltetésszerű használatát nem zárja ki – amiért megfelelő kártalanítást kap majd. A tervezetek szerint a termelőknek egyeztetniük kell majd egymással és jegyzőkönyvet kell készíteniük az egyeztetésről. Amennyiben nem tudnak megegyezni, műszaki indoklással kell alátámasztani az öntözéses szolgalom jogosultságát. Elsősorban a felszín alatti vízátvezetések kerülnek támogatásra. A kártalanítás összegét tekintve folyamatban vannak a modellszámítások, amelyet ugyancsak végrehajtási rendelet foglal majd magába. (origo)
Kapcsolódó cikkeink
Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >Farkas Sándor: sok, előre nem látható tényező befolyásolhatja az élelmiszerellátás
Vadai Ágnes országgyűlési képviselő kérdései nyomán Farkas Sándor, az Agrárminisztérium…
Tovább olvasom >Egy hónap múlva már lehet pályázni kertészeti ültetvénytelepítésre
Az Agrárminisztérium 25,2 milliárd forintos forrással hirdette meg a „Kertészet…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztés
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >