GfK: Fogyasztói változások – a víruson innen és túl
A GfK Hungária több mint 2.700 háztartásban végzett online kutatást a COVID-19 vírus hatásáról.
A kutatás legfontosabb megállapítása alapján elmondható, hogy a vásárlók próbálták elkerülni a zsúfoltságot, az emberekkel való érintkezést és jóval ritkábban jártak vásárolni, viszont 1-1 alkalommal sokkal nagyobb értékben és többet vásároltak – az átlagos kosárméret közel harmadával nőtt – nyilatkozta Turcsán Tünde, a GfK Háztartás Panel FMCG Üzletág Igazgatója.
A kutatás eredményeként kiderült, hogy a koronavírus járvány megjelenésével a magyar lakosság döntő többsége elkezdett aggódni, ez jelentős viselkedésbeli változásokat hozott ki az emberekből. A járvány miatt tett lépések közül a védekezéssel, a korrekt higiénikus magatartással kapcsolatosak a legjellemzőbbek, amit a mobilitás szándékos visszafogása követ. A koronavírustól való félelem az életkorral egyenes arányban nő, viszont a férfiak és a magas jövedelműek kevésbé aggódnak.
A járvány gazdasági következményeitől való félelmek egyetemesek, bár magasabbak az aktív korosztályok esetében. Az egészséggel és az otthon felhalmozott készletekkel kapcsolatos aggodalmak olyan tényezők, amelyek megosztják a magyar lakosságot.
A válaszadók egyharmada már most érzi a járvány negatív gazdasági hatásait, a fele pedig tart attól, hogy számára is lesznek negatív hatásai.
Otthoni tevékenységek a járvány idején
Az otthoni elfoglaltságok közül a hagyományos (nem online) tevékenységek a legnépszerűbbek, ezeket a minőségi időtöltés és az online szórakozás követi.
Az online tájékozódási források közül mostanában az internetes híroldalakat, keresőket és a közösségi médiát használják gyakrabban, a hagyományos tájékozódási források közül pedig a televízió szerepe értékelődött fel.
Arra kérdésről, hogy: Mi az, ami leginkább hiányzik? – a magyar válaszadók visszajelzései alapján elmondható, hogy a társas – szociális elfoglaltságok (társas összejövetelek, utazás, kirándulás) hiányoznak leginkább, de a válaszadók egyharmada a boltokban történő vásárlást is megemlítette.
Saját bevallásuk szerint a magyar háztartások majdnem fele számára a járvány lecsengése után fel fognak értékelődni az élet apró örömei, a családdal és a barátokkal eltöltött idő, és terveik szerint kevesebbet költenek majd a nem feltétlenül szükséges dolgokra.
A járvány hatása a vásárlási szokásokra
A bevezetett korlátozó intézkedések miatt a vásárlók kénytelenek voltak változtatni vásárlási szokásaikon. Az ijedtség szakaszában elindult a készletek felhalmozása, és igaz ugyan, hogy a fertőtlenítőszer volt a legkeresettebb termék, mégis csupán a lakosság egyharmada számára volt kiemelkedően fontos.
A magyar háztartások döntő többsége vásárlásait a korábban leginkább látogatott élelmiszer boltokban bonyolítja most is, de a lakosság 16 százaléka boltot váltott. A jelenleg más boltba járók döntését befolyásoló tényezők között a jelenlegi fizikai közelség vagy a korábbi bolt zsúfoltsága áll.
Összesen a válaszadók bő egynegyede rendelt online boltokból . Az élelmiszer jellegű termékeket rendelték a legtöbben online, de a drogériai forgalom is jelentős volt, legtöbb esetben házhoz szállítással.
A lakosság egynegyede rendelt mostanában meleg ételt vagy készételt házhozszállítással. A járvány előtti állapothoz képest megnőtt a saját készítésű meleg ételek, és a házhoz rendelések aránya.
Kapcsolódó cikkeink
Uniós bíróság: a biztosítóknak vissza kell téríteniük a koronavírus-járvány miatt lemondott szervezett utazások árát
A csődbe ment utazási irodák biztosítóinak vissza kell téríteniük azoknak…
Tovább olvasom >Javult a GfK augusztusra vonatkozó német fogyasztói hangulatindexe
Az elemzők által vártnál erőteljesebben javult a nürnbergi GfK gazdaságkutató…
Tovább olvasom >A GfK Európai kereskedelmi vásárlóerő tanulmánya már elérhető
Az átlagos kereskedelmi vásárlóerő Európában 6517 euró fejenként, azonban a…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >