Egy éve lejtmenetben a nemzetközi terményár-mutató
A márciusi eredménnyel már 12 hónapja csökken a nemzetközi élemiszerárak mutatója, köszönhetően a gabonafélék és a növényi olajok alacsony világpiaci jegyzésének – adta hírül az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO).
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/04/blur-g72f981270_640-300x225.jpg)
(Fotó: Pixabay)
A FAO élelmiszerár-index, ami a nemzetközi kereskedelem legfontosabb terményeinek havi árváltozását követi, az előző hónaphoz képest 2,1%-kal zárt alacsonyabban márciusban, és a 126,9 pontos szintje 20,5%-kal marad el a tavaly márciusi csúcstól. Az kínálati bőség, a mérsékelt kereslet és a fekete-tengeri gabonakezdeményezés kiterjesztése mind hozzájárultak a további eséshez.
A gabonafélék árindexe 5,6%-kal zuhant február óta
A búza világpiaci ára 7,1%-ot esett főleg az erős ausztrál kibocsátás, a kedvező európai uniós termelési kilátások, az orosz kínálat és a fekete-tengeri ukrán gabonaexport hatására. A kukorica ára 4,6%-kal csökkent a brazil termés körüli várakozások miatt, míg a rizs ára 3,2%-ot mérséklődött a globális piacon a legjelentősebb termelő országokban (India, Vietnám, Thaiföld) zajló vagy küszöbön álló aratás közepette.
A növényi olajok is olcsóbbak lettek
A növényi olajok árindexe átlagosan 3%-kal zárt alacsonyabban februárhoz és 47,7%-kal a tavaly ilyenkori értékéhez képest, miután a bőséges készletek és a nyomott kereslet hatására a szója-, a repce- és a napraforgó olaj jegyzése is csökkent. Ez szinte teljesen ellensúlyozta a megnövekedett pálmaolaj árakat, ami a délkelet-ázsiai áradások és az időszakos indonéz exportkorlátozások révén kialakult alacsony kibocsátás miatt következett be.
„Míg az árak csökkentek globálisan, a nemzeti piacokon még mindig nagyon magasak és emelkednek, további élelmezésbiztonsági kihívásokat generálva. Ez különösen igaz a nettó élelmiszer-importőr országok esetében, ahol sokszor a valutájuk gyengülése a dollárral vagy euróval szemben vagy az államadósság növekedése csak tovább rontanak a helyzeten” – hangsúlyozta Maximo Torero, a FAO vezető közgazdásza.
A tejtermékek árindexe 0.8%-kal csökkent márciusban.
A vaj azonban drágult a kereslet erősödésével, míg a sajt olcsóbb lett a globális piacokon a vezető ázsiai importőrök alacsonyabb érdeklődése és a főbb exportőrök nagyobb készletei okán. Ezzel szemben a FAO cukorár indexe 1,5%-ot emelkedett egy hónap alatt, elérve a 2016 októbere óta mért legmagasabb szintet. A trend tükrözi a termelési kilátások körüli aggodalmakat India, Thaiföld és Kína vonatkozásában, miközben az esést fékezte az aratás előtt álló brazil cukornád bőséges mennyisége és a nyersolaj árának csökkenése, ami magával hozta a bioetanol iránti kereslet mérséklődését is.
A húsfélék alig, átlagosan 0,5%-kal drágultak
A marhahús jegyzése nőtt, miután az amerikai piac beárazott egy esetleges ellátási szűkösséget, a sertéshús magasabb ára pedig főleg az ünnepek előtti európai kereslet-növekedést tükrözte. Hiába a madárinfluenza felbukkanása számos nagy exportőr országban, a baromfihús ára már kilenc hónapja folyamatosan csökken a gyengélkedő importkereslet miatt.
Friss információk a gabonapiacról
A legújabb Gabonakészletek és -kereslet gyorsjelentésében a FAO szakértői 786 millió tonnára emelték az idei búzatermelésre vonatkozó becslésüket, ami így 1,3%-kal marad el a közel rekordmennyiségű tavalyitól. Hatalmas területek lettek bevetve Ázsiában, azonban Észak-Afrikában és Dél-Európában a száraz időjárás érezteti hatását. A déli féltekén a kukoricával bevetett terület és a termelési kilátások Brazíliában sosem látott magasságokba csaphatnak, amit a tartós kereslet is segít. Dél-Afrikában is jó termés várható, ezzel szemben Argentínában a tartós aszály kedvezőtlen volt a kukorica számára is.
A FAO 2022-re vonatkozóan is emelte a gabonafélék várható termésmennyiségét 2 777 millió tonnára, ami 1,2%-kal kevesebb 2021-hez képest
A globális rizskibocsátás a 2022-23-as szezonban elérheti az 516 millió tonnát, alig 1,6%-kal elmaradva az azt megelőző időszak rekordtermésétől. Az egy évvel korábbihoz képest a globális gabonakereskedelem ebben a szezonban 2,7%-kal 469 millió tonnára is zsugorodhat. A csökkenésben főként a szemestermények várhatóan kisebb kereskedelme játszik szerepet, míg a globális búzakereskedelem még bővülhet is. A rizs nemzetközi piaca 2023 becslések szerint 5,2%-kal marad el a 2022-es rekordszinttől.
Kapcsolódó cikkeink
Állatbarát saját márkás vajat vezetett be a holland Jumbo
A holland Jumbo kiskereskedelmi vállalat „1 csillagos Beter Leven” minőségi…
Tovább olvasom >A FAO élelmiszerár-indexe javarészt változatlan maradt júliusban
Az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) pénteki jelentése szerint…
Tovább olvasom >A tejtermékek feldolgozói értékesítési ára stagnált vagy csökkent
A nyerstej termelői ára nemzeti valutában kifejezve 2024 májusában az…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >