BIOFACH tanulságok 2.: Magyarországon az energiaválság mellett az aszály a fő gond
A Nürnbergben tartott 33. BIOFACH Nemzetközi Bio-Élelmiszer és Bio-Áru Szakkiállítás fő témája ezúttal a klímaváltozás volt, az ÖMKi által szervezett fórumon pedig elsősorban arról tanácskoztak a szakemberek, hogyan hat a háborús konfliktus a kelet-közép-európai régió agrárpolitikájára. A 2022. július 25-28. között tartott eseményen Magyarország külön is terítékre került.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2022/08/Ke%CC%81pernyo%CC%8Bfoto%CC%81-2022-08-02-15.48.08-1024x621.png)
Az aszály a fő gond
Elhangzott, hogy hazánkban a 2022 január 1-jén indult új öko támogatási programban az EU-s és hazai forrásokból összesen 290 millió eurós keret áll a biogazdák rendelkezésére. Ezzel együtt a 2019-2023 között futó öko támogatási programokban összesen 5300 termelő részesül, 251.000 hektár területen. A teljes hazai öko terület ennél is nagyobb, a 2022-es új belépőkkel együtt minden bizonnyal már 350.000 hektár körül jár.
BIOFACH tanulságok 1.: Ukrán és kelet-közép-európai helyzetkép
A magyarországi öko területek mintegy 60%-a gyepterület, 35%-a szántóföldi kultúra és 5% az ültetvények aránya. A 2022-től támogatott területek aránya ettől eltér: az új programba behozott földek esetén 50% szántó, 10% ültetvény (szőlő és gyümölcs) és csak 40% a gyep aránya. Ebből az is következik, hogy az újonnan támogatott öko termelők magasabb hozzáadott értékű termékeket állítanak elő.
A tanácskozáson a szakemberek egyetértettek abban, hogy az öko területek hazai bővülésében meghatározó szerepet játszik a támogatási rendszer, ugyanakkor ez önmagában nem elegendő a sikerhez. Mivel az ökológiai gazdálkodás az agrárágazat tudásintenzív műfaja, a képzési, tanácsadási és innovációs rendszereknek különösen fontos szerep jut a hosszú távú fenntartásban. Ezek biztosítására a minisztérium az új KAP ciklusban a tervek szerint külön Zöld Támogatási Központot létesít. A központ feladata az agrár-tudásátadási és innovációs rendszeren (ATIR) belül a fenntartható gazdálkodási módokat elősegítő szakmai tanácsadás, képzés, tudásátadás biztosítása és a digitalizáció előmozdítása.
A Nemzeti Cselekvési Terv az Ökológiai Gazdálkodás Fejlesztéséért c. stratégiai dokumentum Magyarországon az ökológiai gazdálkodásba vont területek 300.000 hektárról 500.000 hektárra való növelését tűzte ki célul 2027-ig, ami a mezőgazdasági területek 10%-a. A szakemberek egyetértettek abban, hogy a rendelkezésre álló támogatásokkal és a tervezett tudásátadással megvalósítható ez a célszám, de párhuzamosan dinamikus piacfejlesztésre van szükség. Nehezítő körülmény a hazánkat is fenyegető energiaválság. Az orosz-ukrán konfliktus következményeként természetesen a bio ágazatot is jelentősen érinti az üzemanyagok és a gáz árának emelkedése.
„A nehézségek ellenére a jelenlegi krízishelyzet mégis erősítheti a biogazdálkodás fejlődését, mivel az ökológiai gazdálkodás rezilienciája, vagyis rugalmas ellenállóképessége sokkal nagyobb a kémiai inputanyagokra alapozott gazdálkodáshoz képest”
– hangsúlyozta dr. Drexler Dóra, az ÖMKi ügyvezetője, aki egyben az IFOAM Organics Europe (Ökogazdálkodók Európai Szövetsége) alelnöki tisztét is betölti.
„Az ökológiai termelési mód kevésbé függ az olyan külső tényezőktől, mint a dráguló műtrágya és kémiai növényvédőszerek, valamint a rövidebb ellátási láncok miatt kevésbé kitett a globális piac hektikusságának.”
– tette hozzá a szakember.
Az energiaválság mellett azonban a hazai mezőgazdaságot idén soha nem látott aszály is sújtja. Dr. Juhász Anikó helyettes államtitkár elmondta:
“Magyarország nagyrészt gabonatermelő ország, legalább kétszer annyi gabonát termelünk, mint amennyit elfogyasztunk, idén azonban a várakozások szerint örülhetünk, ha a saját fogyasztásunkra és az állatok tartására jut elég gabona.”
Június vége óta az aszály által érintett kárigények folyamatosan emelkednek, hetente kb. 100.000 hektárra adnak be a gazdálkodók aszálykár enyhítési kérelmet. Ilyen mértékű aszálykár soha nem volt korábban az Alföldön. Körülöttünk is aggasztó a helyzet, az orosz-ukrán háború miatt Európa és a világ más országai jelentős gabona- és egyéb terményfelvásárlásába kezdtek.
A szakmai fórum és Biofach szervezői egyetértettek abban, hogy a klímaváltozás okozta terméskiesés és a globális élelmiszerellátás háborús nehézségeinek megoldására nem jó válasz a környezetvédelmi és fenntarthatósági előírások fellazítása. Dr. Drexler Dóra, a kelet-közép-európai szekció levezető elnökeként arra szólította fel a döntéshozókat, tartsák továbbra is szem előtt a fenntarthatósági célokat, hiszen azok fontossága független a háborútól. Az idei aszálykárok is arra mutatnak rá, hogy minden korábbinál nagyobb szükség van a mezőgazdaság rugalmas ellenállóképességének és fenntarthatóságának fokozására.
Kapcsolódó cikkeink
Komoly uniós kihívások akvakultúra terén
2022-ben az Európai Unió víziállat-termelése 4,2 millió tonnát tett ki,…
Tovább olvasom >A magyar borászat sorsdöntő időszak előtt áll
Az idei év szélsőséges időjárása komoly kihívások elé állította a…
Tovább olvasom >Az európai hőhullám és a klímaváltozás átrendezik az idegenforgalmat
Az InfoRádió Aréna című műsorában Kiss Róbert Richárd turisztikai szakértő…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >