BIOFACH tanulságok 1.: Ukrán és kelet-közép-európai helyzetkép
Tizedik alkalommal szervezett Kelet-Közép Európa szekciót a világ vezető bio vásárán az Ökológiai Mezőgazdasági Kutatóintézet (ÖMKi). Magyarországot régiós zászlóvivőként jegyzik a világ legnagyobb bio témájú seregszemléjén, és évente egyszer, az esemény részeként, magas szintű szakpolitikai képviselők vitatják meg a kelet-közép-európai országok ökológiai mezőgazdaságának aktuális helyzetét.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2022/08/Ke%CC%81pernyo%CC%8Bfoto%CC%81-2022-08-02-15.37.53-1024x674.png)
Sok mindent átírt az ukrán helyzet
2022. július 25-28. között tartották a 33. BIOFACH-ot, az ökológiai termékek legnagyobb európai vásárát, ahol az ágazatban érdekelt összes szereplő képviselteti magát a világ minden tájáról, a kutatóktól a bioélelmiszerlánc szereplőin át az uniós szakpolitika magas szintű képviselőiig. A kiállítást és a hozzá kapcsolódó kongresszust tavaly a pandémia miatt online eSPECIAL kiadásban szervezték, ezért két év után óriási volt a várakozás, hogy ismét egy nagyszabású, személyes találkozásokat biztosító kiállítói és konferenciatérben nyíljon lehetőség a bio termékek bemutatására és az eszmecserére.
A kongresszus részeként
„Ökológiai célkitűzések a háború árnyékában – Hogyan hat a katonai konfliktus a kelet-közép-európai régió agrárpolitikájára?”
címmel, tizedik alkalommal szervezett szakpolitikai szekciót az ÖMKi. Magyarország mellett ezúttal Ukrajna, Csehország, Szerbia és Albánia képviselői adtak elő. A szekcióban zajló tanácskozások kiindulópontja az EU Ökogazdálkodási Cselekvési Terve volt, amely ambiciózus célokat tűz ki 2030-ig. Hogyan jelennek meg a közös célkitűzések a kelet-közép-európai országok KAP-stratégiai terveiben? Hogyan befolyásolja ezeket az irányelveket az orosz-ukrán konfliktus, valamint hogyan reagálnak erre a szomszédos, nem uniós országok kapcsolódó irányelvei? A magas szintű szakpolitikai ülésen a régió döntéshozói mutatták be válaszaikat. Hazánkat dr. Juhász Anikó, az Agrárminisztérium helyettes államtitkára képviselte.
Ukrán és kelet-közép-európai helyzetkép
Ukrajnában a háborús konfliktus hatására – becslések szerint – a mezőgazdasági területek legalább egyötöde esett ki a termelésből, a lakossági kereslet csökkenése miatt pedig az ukrán vállalatok az exportot tekintik fő prioritásuknak. Egy 2022. júliusi felmérés szerint a biopiaci szereplők 68%-a működik vagy részlegesen működik, 23%-uk újraindította a működést vagy éppen tervezi a munka folytatását a károkat követően. Nemzetközi segítséggel elindult egy rendkívüli öko-támogatási kezdeményezés, amely a bioszektor kulcsszereplőit, az invázió által érintett termelőket támogatja első lépésben, majd a bioszektor kapacitásait is erősíti az ukrajnai biopiac fejlesztésével. A háborús helyzetre tekintettel az Európai Unió eltörölte az ukrán terményekre vonatkozó importvámokat és kvótákat, valamint felfüggesztette az ukrán biotermékek további hatósági ellenőrzését, hogy ezzel is megkönnyítse az áruforgalmat.
A kelet-közép-európai régióban Csehországban folyamatosan növekednek az ökológiai művelés alá vont területek, a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó öko cselekvési tervük szerint, a jelenlegi 15%-ról 22%-ra kívánják emelni az ökotermelésre átállított területek nagyságát, ezen belül növelve a szántók részarányát és 5%-ra emelve a közétkeztetésben felhasznált öko élelmiszerek mennyiségét. Középtávon a gazdálkodók gazdasági életképességének növelése a legfontosabb cél. A közelmúltban az orosz-ukrán konfliktus hatására jelentősen csökkent a fehérjetakarmányok és gabonafélék elérhetősége, mivel Csehország piacain is Ukrajna volt a biotakarmányok (gabona és fehérje takarmányok) legnagyobb beszállítója.
Albániában a mezőgazdaság állítja elő az ország GDP-jének 19%-át, és az albán munkavállalók 36%-át az agrárium foglalkoztatja. Jellemző a kisgazdaságok túlsúlya: 300 000 kisgazdaság művel átlagosan 1,2 hektáron földet. A minősített ökológiai termelők és exportőrök száma még igen csekély, ezért jelentős kihívások előtt állnak a szabályozási, támogatási és kutatás-fejlesztési rendszerek kialakításában. A turizmus fejlődésével ugyanakkor jelentős potenciált látnak a biotermékek belföldi piacában.
Szerbiában jelenleg a teljes mezőgazdasági terület csupán 1%-a állt át ökológiai termelésre (ezen belül 33% gyümölcs, 26% gabona, 18% takarmány, 12% ipari növények a megoszlás). A biotermesztés alatt álló teljes terület 2021 óta ugyanakkor 12%-kal nőtt, a biotermelők száma jelenleg 6408. Az ökológiai termelés támogatása mind a növénytermesztés, mind az állattenyésztés esetében jelentősen magasabb, mint a konvencionális termelés esetében, és a termelők további támogatást kapnak az ellenőrzési és tanúsítási folyamat során felmerülő költségekhez. Szerbiában jelenleg a fő feladat a hatályos nemzeti szabályozás harmonizációja az új EU direktívákkal és az export mellett a belföldi piac fejlesztése.
Magyarország külön fókuszt kapott a rendezvényen, az összefoglaló a témában itt olvasható.
Kapcsolódó cikkeink
Az élelmiszerek és az alkoholmentes italok árának csökkenése lassult Ukrajnában
Ukrajnában 4,8 százalékra, idén a legmagasabb szintre gyorsult a fogyasztói…
Tovább olvasom >Hatályba léptek az ukrán termékek vámok és mennyiségi korlátozások nélküli uniós behozataláról szóló szabályok
Hatályba léptek azok a jogszabályok, amelyek egy évvel meghosszabbítják az…
Tovább olvasom >Rekordot döntött a bio minősítésű termékek értékesítése az USA-ban tavaly
A biotermékek piaca az USA-ban 2023-ban 69,7 Mrd dolláros rekordforgalmat…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >