Tízből kilencen a műanyagok visszaszorítása mellett
Az emberek 89 százaléka támogatja a kormány egyszer használatos műanyagok visszaszorítását célzó lépéseit. A magyar és az európai polgárok több mint 80 százaléka szerint az államnak a környezetszennyező cégekkel szemben határozottan fel kell lépnie. A közvélekedés és az új műanyagszabályozás alapján megállapítható, hogy a nagyvállalatoknak nagyobb felelősségük kell, hogy legyen a műanyag túlhasználatának megfékezésében – állapítja meg a Klímapolitikai Intézet elemzése, amelyhez a Századvég szolgáltatott közvélemény-kutatási adatokat.
Műanyag: barát és ellenség
1950 óta több mint 6 milliárd tonna műanyaghulladék termelődött a világon, aminek mintegy 90 százalékát nem hasznosították újra. A népszerű anyagból jelenleg 380 millió tonnát gyártanak évente, a műanyag iránti kereslet pedig folyamatosan nő a világban. A nehezen lebomló műanyagok kockázatot jelentenek az élővilágra. Gyártásuk, megsemmisítésük káros gázkibocsátáshoz vezet, a mikroműanyagok a szervezetbe kerülve egészségügyi problémát okozhatnak. Ezek ellenére a műanyag nem véletlenül a legkeresettebb anyagok egyike. Kiváló tulajdonságainak köszönhetően (pl. olcsó, formálható, könnyű) a teljesen műanyagmentes élet a ma ismert fogyasztói kultúra és modern civilizáció végét jelentené. A műanyagot nem lehet betiltani, használatát azonban korlátozni kell, az értékes műanyaghulladékot nyersanyagként minél nagyobb arányban kell visszavezetni a körforgásos gazdaságba.
89 százalék az egyszerhasználatos műanyagok visszaszorítása mellett
Ebbe az irányba tesz fontos lépést a 301/2021. (VI.1.) Kormányrendelet, amely korlátozza bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek (pl. evőeszköz, szívószál, fültisztítópálcika, egyes bevásárló táskák, szatyrok stb.) forgalmazását. A Századvég korábbi felmérése alapján az emberek 89 százaléka támogatja ezeknek a műanyagárucikkeknek a visszaszorítását. A szintén július 1-én életbe lépő 2020. évi XCI. törvény következtében az uzsonnás vagy kiflis műanyag zacskók kilogrammonkénti termékdíja 57 forintról 1900 forintra emelik.
Nagyobb vállalati felelősséget!
Az intézkedések illeszkednek abba a koncepcióba, hogy az emberek helyett a szennyező vállalatok legyenek felelősek a klíma- és környezetvédelemért. A műanyagok alkalmazásának törvényi korlátozása már az 1970-es években felmerült, az ágazati érdekérvényesítés nyomán a szabályozási kísérletek azonban elhaltak. A műanyag túlhasználatával kapcsolatban akkor is és még ma is a vásárló egyéni felelősségét hangsúlyozzák előszeretettel, holott a nagyvállalatok és nem a fogyasztók azok, akik a műanyagok előfordulását azok helyettesítésével leginkább mérsékelni képesek. Ez szintén összhangban van az emberek gondolkodásával. A Századvég 2020-as, az EU 27 tagállamára és az Egyesült Királyságra is kiterjedő, Európa Projekt nevű kutatása alapján megállapítható, hogy a kérdésben összeurópai konszenzus rajzolódik ki: az európaiak 81 százaléka egyetért az állam környezetszennyező vállalatokkal szembeni határozott fellépésével. Magyarországon ez az arány 83 százalékot ért el.
Kapcsolódó cikkeink
1 milliárd darab műanyag csomagolóanyagot váltott ki a DS Smith 2020 óta
A DS Smith több mint 1 milliárd darab műanyag csomagolóanyagot…
Tovább olvasom >Több mint 50 rovarhotel segíti a gyermekek környezeti nevelését
A szemléletformálást a legkisebb korosztály körében érdemes elkezdeni, mondta a Zöld…
Tovább olvasom >Több a nanoműanyag az ásványvizekben, mint eddig hittük
Egy friss tanulmány szerint a boltokban kapható palackozott víz sokkal…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >