Tízből kilenc honfitársunk komolyan aggódik a klímaváltozás miatt!
A magyarok életében erőteljesen jelen van a klímaváltozás okán érzett szorongás és egyéni szinten törekednek a klímalábnyomuk csökkentésére is – derült ki egy vadonatúj kutatásából. A reprezentatív felmérés továbbá arra is rámutatott, hogy az emberek nagyrésze akár többet is hajlandó költeni az ökobarát csomagolásra és nyolcvan százalékuk előnyben részesíti a klímasemlegesen működő cégek termékeit, szolgáltatásait.
Országos, reprezentatív kutatás készült azzal a céllal, hogy felderítse az emberek klímaváltozással kapcsolatos véleményét, vásárlási szokásait. A SIÓ-Eckes június 25-30 között, 1000 fő 15–69 év közötti okostelefont használó megkérdezésével készült kutatása továbbá arra is rámutatott, hogyan gondolkodnak a megkérdezettek a klímasemlegességről, mit várnak el ezzel kapcsolatban a gazdasági szereplőktől és egyéni szinten hogyan tesznek az éghajlatváltozás ellen.
A klímaváltozás miatti aggódás erőteljesen jelen van a magyarok életében: a válaszadók 92%-a komoly problémának tartja a globális éghajlatváltozást és minden hatodik megkérdezett kifejezetten szorong is miatta. Az egyén szintjén is megmutatkozik a téma iránti fogékonyság: a megkérdezettek 78%-a szelektíven gyűjti a hulladékot, 67% takarékoskodik az energiával és a vízzel, a válaszadók fele pedig tudatosan választja a közösségi, gyalogos vagy kerékpárral történő közlekedést az éghajlatváltozás elleni küzdelem jegyében. Mindössze 2% nyilatkozott úgy, hogy nem tesz semmit a klímaváltozás visszaszorításáért. A vállalatok fenntarthatósági tevékenységével kapcsolatban azonban megoszlanak a vélemények: a válaszadók fele gondolja úgy, hogy vannak cégek, amelyek eleget tesznek a klímavédelemért, azonban csupán minden 20. kitöltő van kifejezetten jó véleménnyel a vállalatok ilyen irányú intézkedéseiről.
A cégek klímasemlegesség iránti elkötelezettsége azonban nemcsak környezeti, hanem üzleti szempontból is fontos lehet. A SIÓ-Eckes kutatásából ugyanis kiderült, hogy a károsanyag-kibocsátásukat valamilyen formában kompenzáló cégek termékei, szolgáltatásai iránt nagy az elköteleződés: a kitöltők 80%-a előnyben részesíti az ilyen gyártókat, főleg akkor, ha a környezettudatosság nem drágítja meg a termékeket és az emberek közel háromnegyede hajlandó magasabb árat fizetni a környezettudatos csomagolásért is. Továbbá a válaszadók 83%-a nyilatkozta azt, hogy munkavállalóként a fenntarthatóan működő cégeket vonzóbbnak találja.
„A SIÓ-Eckes 2021-től már klímasemlegesen működik: a hitelesített kompenzáció érdekében csatlakoztunk egy brazil esőerdőben folyó nemzetközi klímavédelmi programhoz, amellyel évente a becslések szerint 17.872 hektár trópusi esőerdő megóvását támogatjuk az Amazonas-medencében. Ezen kívül a hat pillérből álló fenntarthatósági stratégiánk szerves részét képezi például, hogy a siófoki gyárunk karbonlábnyomát csökkentettük, többek között a gyümölcsfeldolgozás során keletkezett melléktermék újrahasznosításával és a szennyvíz mérséklésével. Az egyik hosszútávú célunk pedig az, hogy 2030-ra 70%-ban fenntartható gyümölcsleveket gyártsunk”
– mondta el a kutatást készítő SIÓ-Eckes kommunikációs és média menedzsere, Szász-Bognár Emese, aki azt is elárulta, hogy a felmérésük által szerették volna jobban megérteni, hogy a lakosság számára a fenntarthatósággal kapcsolatban mik a legfontosabb értékek.
Hazánk egyik vezető gyümölcslé gyártó vállalatának ezen tervei ezért olyan fogyasztói igényeket elégítenek ki, amelyeket a felmérés is igazolt: a megkérdezettek 30%-a számára egy vállalat legszimpatikusabb tulajdonsága, ha az egészséget szem előtt tartja, második helyen pedig az alkalmazottak jóllétére történő odafigyelés szerepelt. Az élelmiszerek vásárlásával kapcsolatos döntéseknél a vásárlók számára a legfontosabb szempont, hogy a termék és annak alapanyagai is hazaiak legyenek. A SIÓ-Eckes a magyar gazdák támogatása és a fogyasztói igények kielégítése miatt éppen ezért törekszik arra, hogy termékei előállításához a lehetőségekhez mérten, elsősorban itthonról vásárolja fel a gyümölcsöket.
Kapcsolódó cikkeink
„Tehénmentes sajt”: egyre nyitottabbak a németek a precíziós fementációval készült termékek felé
Sok német fogyasztó nyitott a precíziós fermentációval készülő (PF) sajtok…
Tovább olvasom >Komoly uniós kihívások akvakultúra terén
2022-ben az Európai Unió víziállat-termelése 4,2 millió tonnát tett ki,…
Tovább olvasom >EY: A saját márkás termékek kirobbanó pozícióban vannak
Világszerte megterheli a háztartások költségvetését a tartós infláció, ami kihat…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >