Szlovénia élen jár a hagyományos mezőgazdasági termékek eredetvédelmében
Szlovénia élen jár a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek eredetvédelmi megjelölésének és földrajzi jelzésének közösségi megóvásában, többet védet le közülük, mint Ausztria, Magyarország vagy Horvátország – írta a helyi sajtó.
A Zurnal című ljubljanai napilap szerint az egységes uniós eredetvédelmi oltalom megóvja a hagyományos szlovén termékeket a piacot elárasztó más kereskedelmi márkákkal szemben, valamint attól, hogy hamisítsák őket.
A lap úgy értékelte: Szlovénia azért aktívabb ezen a téren mint a szomszédjai, mert a hazai piacon az eredetvédelemmel megjelölt minőségi szlovén termékek 15-20 százalékkal is drágábbak és nagy rájuk a kereslet.
Ljubljana eddig 23 termékére kapott oltalom alatt álló megjelölést Brüsszeltől, és már folyamatban van a stájer komló és a közép-szlovéniai, kamniki hegységből származó baromfi tojás levédetése is.
Az Európai Bizottság (EB) elsőként az isztriai szűz olíva olaj eredetvédelmi megjelölését hagyta jóvá Szlovénia számára 2007-ben.
Ausztria eddig 17, Magyarország 14, Horvátország pedig 15 terméket védetett le – írta a lap.
Többnyire sajtokra, füstöltárura és olajra kért oltalmat Ljubljana, de levédette a Piranai-öbölből származó sót és a délkelet-szlovéniai Kocevje erdőből származó mézet is.
Különleges védelmet lehet kérni Brüsszeltől a szeszesitalok márkanevének használatát illetően is. Szlovénia 17 bormárkanevet védetett le ez idáig, köztük a kraskói Teran bormárkanév használatát. Ezt még Horvátország uniós csatlakozása előtt tette meg, ami, miután az unió nemrég Zágráb számára is engedélyezte használatot, újabb vitát robbantott ki a két ország között. A szlovén kormány azt kéri az uniótól, hogy vonja vissza az erre vonatkozó határozatát.
Szlovénia korábban a kranji kolbász ügyében nyert pert Horvátországgal szemben. Így a horvát termelők ezen a néven 2030-ig vihetik csak a piacra terméküket, és addig új nevet kell találniuk a készítménynek.
A hagyományos termékek védelmét célzó jelzéseket az EU (akkor Európai Gazdasági Közösség) 1992-ben vezette be. Először csak a tagállamok, később a harmadik országok részére is kiszélesítette a lehetőséget. Azóta 1200 mezőgazdasági terméknek és élelmiszernek van uniós eredetvédelmi megjelölése és földrajzi jelzése, közösségi oltalma. (Kriják Krisztina, MTI)
Kapcsolódó cikkeink
Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >Farkas Sándor: sok, előre nem látható tényező befolyásolhatja az élelmiszerellátás
Vadai Ágnes országgyűlési képviselő kérdései nyomán Farkas Sándor, az Agrárminisztérium…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >