Széles a fenntartható gazdálkodási gyakorlatok tárháza
Nagyon sok olyan, a termelési folyamatba beépíthető és alkalmazható, illetve a fenntartható törekvéseknek is megfelelő gazdálkodási gyakorlat van, amely a megváltozott klimatikus viszonyaink között előnyös tud lenni a hazai gazdálkodóknak — ismertette Feldman Zsolt, az Agrárminisztérium mezőgazdaságért és vidékfejlesztésért felelős államtitkára csütörtökön a CIB csoport szakmai konferenciáján.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/10/0b7f24d8ebbe508d51417508800bf5a01a9dc3a1_fhd_1920_w3h2-300x200.jpg)
(Fotó: AM/Fekete István)
Feldman Zsolt előadásában hangsúlyozta, hogy az elmúlt években Európában különösképp erősödött a nyomás az agráriumot érintő fenntarthatósági kérdésekben: egyrészt az uniós szabályozások révén, másrészt a fogyasztók részéről, de harmadrészt ugyanakkor a saját gazdálkodói érdek is, hogy a természeti erőforrásokkal megfelelően gazdálkodjunk. Kiemelte a talaj védelmével, talajszerkezet javításával és a vízmegtartással kapcsolatos előírásokat, melyek érvényesítésére kötelező jelleg hiányában is óriási szükség lenne gazdálkodói oldalról Magyarországon, különös tekintettel a klímaváltozás negatív hatásainak ezek révén történő enyhítésére.
Az államtitkár kifejtette, hogy a tavalyi energiaválság rámutatott az input költségek racionalizálásának fontosságára
Emiatt fontos cél, hogy az ezek optimalizálásában nagy segítséget nyújtó precíziós gazdálkodásban rejlő lehetőségeket a közepes és kis agrárvállalkozások is megismerjék és alkalmazzák. A 2021. évi precíziós pályázaton több mint 2.600 gazdálkodó kapott csaknem 200 milliárd forint értékben segítséget a technológia beszerzéséhez és alkalmazásához. Feldman Zsolt ismertette: komoly lehetőséget jelent a szektornak, hogy az uniós vidékfejlesztési források mellé a kormány döntése értelmében 80 százalékos kiegészítő társfinanszírozás társul. Ennek köszönhetően lehetséges az Európai Unió által elvárt legalább 30 százalékos költési aránynak való megfelelés teljesítése a különböző zöld típusú vidékfejlesztési pályázati felhívásokon úgy, hogy közben 1.500 milliárd forint áll rendelkezésre mezőgazdasági és élelmiszeripari beruházásokra 2027-ig. Így biztosítható a hazai mezőgazdasági és élelmiszeripari üzemek zöld átállása is, amelyek nemcsak környezetvédelmi, hanem gazdasági hasznot is hoznak majd. Kitért arra is, hogy jelentős adminisztrációs terhet ró a mezőgazdaságban tevékenykedőkre az unió fenntarthatósági feltételeinek való megfelelés dokumentálása. Mint minden szabályozás, ez is uniformizált, mindenkire ugyanazok a kritériumok érvényesek, amelyek a mezőgazdaság, a termőföld, a gazdaságok sokfélesége okán az egyedi alkalmazása során gyakran jelent komolyabb nehézséget. Ez érvényes a zöld szempontoknak megfelelés esetén is.
AM
Kapcsolódó cikkeink
Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >Farkas Sándor: sok, előre nem látható tényező befolyásolhatja az élelmiszerellátás
Vadai Ágnes országgyűlési képviselő kérdései nyomán Farkas Sándor, az Agrárminisztérium…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >