Rekordkiadást jelent idén az élelmiszerimport
Felpörgött a globális élelmiszerkereskedelem, történelmi rekordot dönthet mind értékében mind mennyiségében – olvasható az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) új jelentése.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2021/11/Ke%CC%81pernyo%CC%8Bfoto%CC%81-2021-11-13-23.16.11-1024x692.png)
14%-os éves növekedésről van szó
Míg az élelmiszerek világkereskedelme „figyelemre méltó stabilitást mutatott a koronavírus járvány nehézségei ellenére”, a hirtelen élelmiszer- és energiár-drágulás jelentős kihívást jelent a szegényebb országok és fogyasztók számára, akik jövedelmük nagyobb hányadát fordítják ezen alapvető szükségletekre – áll az élelmezési kilátásokban.
A FAO várakozásai szerint a világ élelmiszerimport-számlája minden idők legnagyobbja lesz idén és meghaladja az 1,75 billió dollárt, ami 14%-os éves növekedést jelent. A növekmény oka a nemzetközileg kereskedett élelmiszeralapanyagok magasabb ára és a szállítmányozás költségének megháromszorozódása.
A fejlődő térségek felelősek a kiadások 40%-ért, összesített élelmiszer-kiadásaik várhatóan 20%-kal nőnek 2020-hoz képest. Ennél nagyobb is lehet a növekedés az alacsony jövedelmű, élelmiszerdeficittel küzdő országok esetében inkább az árak megugrása mint a mennyiségi emelkedés miatt.
Ezen országokban az alapvető élelmiszerek (gabonafélék, állati eredetű zsírok, növényi olajok és olajos magvak) ára hirtelen kilőtt, míg a fejlett országokban a nagyobb értékű élelmiszerek (zöldségek, gyümölcsök, halászati termékek, italok) adják a drágulás velejét.
A FAO évente kétszer megjelenő élelmezési kilátásai a piaci kereslet és kínálat helyzetéről ad képet a legjelentősebb élelmiszerek vonatkozásában, továbbá a legfontosabb várható piaci trendekről és a szállítmányozási költségekről.
A legfrissebb jelentés külön fejezetet szentel a mezőgazdasági anyagárak gyors emelkedésénak hatásainak, főleg az energiaárak következményének az élelmiszerárakra és annak várható kihatásáról a globális élelmiszerbiztonságra.
Főbb megállapítások
A gabonatermelési kilátások pozitívak: 2021-ben rekordtermés várható a kukorica és a rizs esetében, mindemellett a gabonafélék felhasználása emberi fogyasztásra és állati takarmánynak szintén gyorsan bővül.
Az előzetes előrejelzések a 2021–2022-es szezonra javulást mutat az olajos magvak és a származékos termékek kínálatában, ám a szezonzáró érték még így is átlagon aluli lesz.
Három év zsugorodás után a cukortermelés magára talál a szezonban, ám kereskedelme csökkenhet a főbb exportőr országok alacsonyabb készletei és a drágulás miatt.
Bővül a hústermelés is, főként Kína gyors magára találása miatt, azon belül is kiemelten a sertéshús. A kereslet által hajtott kibocsátásnövekedés várható mindenhol a világon, a Csendes-óceán térségét kivéve, kereskedelmük azonban várhatóan csökken a legjelentősebb ázsiai és európai importőr országok zsugorodó kereslete miatt.
A globális tejtermelés is bővülhet mindegyik jelentős termelő térség esetében, de főként Ázsiában és Észak-Amerikában. A tejtermékek globális kereskedelmében is növekedés várható a járvány miatti leállások eltűnésével. Azonban az elmúlt hónapokban ennek üteme lassulni látszik a belső termelés bővülése és a fogyasztói kereslet mérséklődése miatt.
A halászat és akvakultúra kibocsátása akár 2%-kal is nőhet 2021-ben. Mindemellett a járvány jelentős károkat okozott a szektornak és az új piaci dinamikák akár tartósan is velünk maradhatnak. A halkereskedelem magára talál a szállítás magas költségei és problémái ellenére.
Kapcsolódó cikkeink
A FAO élelmiszerár-indexe javarészt változatlan maradt júliusban
Az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) pénteki jelentése szerint…
Tovább olvasom >FAO: Ezért nő az erdőtüzek intenzitása és gyakorisága
Az erdők helyzetéről szóló 2024-es globális jelentés az innováció szerepét…
Tovább olvasom >FAO: rekordszintű lehet a világ idei gabonatermése
Rekordszintű, 2,854 milliárd tonna lehet a világ gabonatermése az idén…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >