Notre-Dame: a tűzvészkor a levegőbe került ólmot mutattak ki a párizsi mézekben
Megemelkedett ólomszintet mutattak ki azokban a mézmintákban, amelyeket a lángoló Notre-Dame-székesegyházból felszálló füst útjában lévő kaptárakból gyűjtöttek be három hónappal a tavaly áprilisi tűzvész után.
A kanadai Brit Kolumbia Egyetem kutatói különböző fémek koncentrációit vizsgálták a párizsi kaptárakból tavaly júliusában begyűjtött 36 mézmintában – olvasható a PhysOrg tudományos-ismeretterjesztő hírportálon.
Az Environmental Science & Technology Letters című folyóiratban publikált eredmények szerint noha az ólomszint mindegyik minta esetében az Európai Unió által engedélyezett határértéken belül mozgott, a „megfüstölt” kaptárakból származó mézek átlagos ólomkoncentrációja négyszer magasabb volt, mint a Párizs környéki területekről származóké és 3,5-ször magasabb, mint a tűzvész előtt begyűjtötteké.
„A tűvész éjszakáján uralkodó széljárás alapján pontosan behatárolható a füstcsóva mozgásának iránya” – magyarázta Kate Smith, a tanulmány vezető szerzője. „Azokban a mézekben mértünk megemelkedett ólomszintet, amelyeket a csóva útjába eső kaptárakból gyűjtöttek be” – tette hozzá a szakember.
A kutatók egy 2018-as párizsi mézkeverékkel, valamint egy 2017-ben a kelet-franciaországi Auvergne-Rhone-Alpes régióból begyűjtött mézmintákkal is összevetették a tűzvész utánról származó mintákat.
A legmagasabb ólomkoncentrációt – grammonként 0,08 mikrogrammot – a székesegyháztól öt kilométerre nyugatra lévő kaptárból származó mintában mutatták ki.
A tűzvész előtt begyűjtött párizsi mintákban grammonként 0,009 mikrogrammnyi ólmot, míg az Auvergne-Rhone-Alpes régióból származókban grammonként 0,002-0,009 mikrogrammot mértek.
Az Európai Unió grammonként 0,10 mikrogrammban maximalizálja a szirupok, édesítők és gyümölcslevek ólomtartalmát.
Az ólom gyakori építőanyag volt a 12. századi Párizsban, amikor a Notre-Dame-ot építették. A székesegyház teteje és huszártornya több száz tonna ólmot tartalmazott, amelynek döntő része egyszerűen elolvadt a tűzben, jelentős része azonban a levegőbe került.
„Az, hogy a Notre-Dame huszártornya tele volt ólommal, egészen egyedülálló kutatási lehetőséget teremtett” – mondta Dominique Weis, az egyetem munkatársa. „Sikerült kimutatnunk, hogy a méz is egy hasznos jelzője lehet a környezetszennyezésnek olyan intenzív környezetkárosító események után, mint amilyen a Notre-Dame-i tűzvész volt”. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
Mézalapú termékcsaládot dobott piacra a Nespresso az Egyesült Államokban
A Nespresso USA piacra dobta a Nespresso Bloom mézalapú termékcsaládot.…
Tovább olvasom >Újra vámmal érkezhet ukrán méz az unióba
Meghaladta az ukrán import méz mennyisége az autonóm kereskedelemliberalizációs intézkedésekben…
Tovább olvasom >Meghosszabbítja együttműködését a Groupe Casino a TotalEnergies-szel Franciaországban
A Groupe Casino 2024. október 1-jei hatállyal öt évvel meghosszabbította…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >