Nem semmi: 9,5%-ra ugrott az infláció
A várakozásokat meghaladva, 9,5%-ra emelkedett az infláció áprilisban az igen széleskörű áremelkedés miatt, annak ellenére, hogy a dohánytermékek egy évvel ezelőtti jövedéki adóemelésének kiesése a bázisból mérsékelhette volna az inflációt. Az erősödő árnyomást tükrözi, hogy a maginfláció igen meredeken, 10,3%-ra ugrott, ami messze felülmúlta a várakozásokat. A meglepetést az élelmiszerárak és a tartós cikkek árainak a várakozásoknál lényegesen nagyobb áremelkedése okozta.
A vártnál jóval nagyobb infláció, és számos, elsősorban élelmiszer termékpályán a nyersanyag és energiaöltségek meredek elszállása miatt továbbra is folytatódó átárazások miatt érdemben, 9% közelébe emelhetjük az idei átlagos inflációs várakozásunkat, ami jövőre 4,5%-ra mérséklődhet.
Az orosz-ukrán háború érdemben felülírja az inflációs – és gazdasági – kilátásokat, amelyeknek a hatása még nem megbecsülhető meg teljeskörűen. A háború kitörése óta a gáz-, áram-, és olajárak elszálltak, amelyek már azelőtt is komoly nehézséget okozott a gazdasági élet szereplőinek, attól függetlenül, hogy a lakosság és a mikro-, kisvállalkozások igénybe vehetik az egyetemes szolgáltatási árakat, amelyek nem változtak. Igen komoly hatása lehet a búzaárak és más alapvető terményárak (kukorica, napraforgó) elszállásának. A gabonakiviteli korlátozások némileg fékezhetik a nemzetközi piaci hatásokat, míg jelenleg alacsony szintű kereskedelem folyik, azonban kérdés, hogy az aratás utáni főszezonban milyen árak érvényesülnek. Jelentős kockázatot jelent az idei ukrajnai vetéssel kapcsolatos bizonytalanságok is. Érdemben drágultak más nyersanyagok is, elsősorban ipari fémek. A háború kitörését követőelső sokkhatás óta azonban lefelé korrigáltak az energia-, nyersanyag-, és terményárak, ami némileg tompíthatja a várható sokkhatást, azonban a háború előttinél jóval magasabb szinten stabilizálódtak, az átárazás pedig még a következő hónapokban is folytatódhat.
Az egyre tartósabbnak ígérkező magas infláció miatt szükséges volt a kamatemelési ciklus elindítása, ráadásul még felfelé mutató kockázatot jelentenek a nyersanyagárak másodkörös hatásai is, az újranyitás miatt felrobbanó kereslet, amit a kínálat lassabban tud követni, a munkaerőhiány miatt várhatóan érdemben megugró bérek, így az MNB folytathatja a kamatemelési ciklust. Noha a hazai háztartási energiaárak feltehetően nem változnak a közeljövőben, az öt-tízszeresére ugró gázárak és áramárak számos ágazatban, és szinte minden ipari folyamatban megjelenhet, így a pékáruktól, a vendéglátástól az élelmiszertermeléshez szükséges műtrágyáig, a vegyiparig, fémfeldolgozásig, építőanyag gyártásig jelentős mértékű drágulást okozhat.
A következő hónapokban az átárazások miatt tovább emelkedhet az infláció, ami az árkorlátozó intézkedések nélkül elérhetné a 14-15%-ot. A vártnál jóval szélesebb körű, és meredekebb áremelkedések hatására az idei inflációs várakozásunkat 9% közelébe emeljük, de az infláció ennél magasabb is lehet, amit a globális alapanyag-, nyersanyag-, alkatrészhiány, a nemzetközi szállítási árak elszállása és a globális energiaválság okoz. Az inflációra emellett a jelentős béremelések, a bérköltségek érdemi növekedése, a lakosság többletjövedelmei miatt várható keresletélénkülés is kockázatot jelent. Az árkorlátozások fenntartása jelentős ársokkot előzhet meg, míg esetleges fokozatos, vagy teljes megszűntetése igen jelentős felfelé mutató kockázatot jelent, de erre az alapforgatókönyvünkben nem számítunk. Az őszi hónapoktól bázishatások miatt már az infláció mérséklődésére számítunk.
A tartós fogyasztási cikkek árait jelentősen növeli a nyersanyagárak elszállása, az alkatrészhiány, a szállítási költségek elszállása is, az új autók árának emelkedését azonban a lényegesen magasabb műszaki tartalom is befolyásolja. A faárak elszállása érezteti hatását a bútorárakban is. A széleskörű áremelkedést tükrözi, hogy időjárási tényezők, a klímaváltozás, a zöldátállás, valamint egyes geopolitikai feszültségek miatt még a gyapot és a cellulóz ára is elszállt, ami a ruházati és papírtermékek árát növeli. A lakbérek és más piaci szolgáltatások árnövekedése is gyorsul. Az üdülési szolgáltatások árait jelentősen mérsékelték a járvány második hulláma miatt meghozott újabb utazási korlátozások és az idegenforgalom ismételt zuhanása, míg a korlátozások feloldása után érdemben növekedtek, a közeljövőben pedig az energiaköltségek elszállása, az élelmiszerek drágulása, valamint a munkaerőhiány miatt erősödő bérverseny miatt várható további áremelkedés. Az elmúlt időszakban ellentétesen alakultak az élelmiszerárak, a sertés, és általában a feldolgozott húsárak tavaly többnyire csökkentek, ugyanakkor a gabona- és takarmányárak elszállása előbb-utóbb megjelenik a fogyasztói árakban is. Az élősertés felvásárlási árak az elmúlt hónapokban meredeken, egyes beszámolók szerint 50-60%-kal ugrottak meg, ami a következő hónapokban jelenhet meg a feldolgozott húsok áraiban. A búzaárak emelkedése miatt meredeken emelkednek a liszt nagykereskedelmi és a pékáruk árai.
Egy év alatt az élelmiszerek árai 15,6%-kal nőttek, ami érdemi gyorsulás a tavaly év eleji 3% körüli növekedéshez képest. Ezen belül a Kínában kitört afrikai sertéspestis következtében a tavalyielőtti év végétől kiemelkedő mértékben dráguló a sertéshús árak áprilisban 9,6%-kal nőttek. A baromfihús árak 29,5%-kal, a (fogyasztói kosárban) kisebb súlyú marhahús árak 28,4%-kal emelkedtek. A párizsi, kolbász árak 13,8%-kal nőttek, a szalámi, sonka árak pedig 6,8%-kal emelkedtek. A tej ára 14,8%-kal, az étolaj ára 10,7%-kal, a liszté 17,4%-kal, a cukoré 3,4%-kal emelkedett, jelentősen mérséklődve az év eleji drágulásokhoz képest, amit az árkorlátozások okoztak, az azóta bekövetkezett meredek drágulás miatt pedig jóval magasabb lennének az árak. A tojás ára 26,7%-kal, a margariné 38%-kal emelkedett.
Áprilisban a kenyér 29,5%-kal, a péksütemények 20%-kal drágultak, míg a gyümölcsök árai 12,4%-kal emelkedtek. A munkahelyi étkezésé 15,3%-kal, az éttermi étkezésé 15,6%-kal drágult. A szeszes italok, dohányáruk ára átlagosan 5%-kal, ezen belül a dohányáruké 3,9%-kal, a szeszes italoké 6,7%-kal emelkedett. A ruházkodási termékek árai 3,7%-kal nőttek. A tartós fogyasztási cikkek árai 11,1%-kal emelkedtek, részben az új személygépkocsi árak 10,6%-os emelkedése – amit a jóval magasabb műszaki tartalom és a károsanyagkibocsátás költségeinek áthárítása is magyaráz –, ugyanakkor több termékkategóriában is gyorsult az áremelkedés mértéke, amit a faárak miatt dráguló bútorok (a szobabútorok 17,3%-kal, a konyhabútorok 17,8%-kal drágultak), vagy a réz- és acélárak miatt dráguló tartós háztartási cikkek is fokoznak.
Az autópiaci anomáliák miatt jelentősen, 14,7%-kal drágultak a használtautó árak is. A háztartási energiaárak 1,6%-kal nőttek, a szén (15,4%), a tűzifa (10,5%) és a palackos gáz árainak emelkedése miatt. Az egyéb cikkek árai 10%-kal nőttek, ezen belül az üzemanyagárak emelkedése 12,8%-ra mérséklődött bázishatások és az üzemanyagárak plafonja miatt, de a kategórián belül a tankönyv kivételével a legtöbb termék áremelkedése gyorsult, leginkább a lakásjavító-, karbantartó cikkeké 25,3%-ra. 6,3%-kal drágultak a szolgáltatások, részben az alacsonyabb tavalyi bázis hatására, amit a parkolási díjak átmeneti felfüggesztése okozott, míg áprilisban 5%-ra mérséklődött az üdülési szolgáltatások árnövekedési üteme, ezen belül a belföldi árak 6,5%-kal, a külföldi utazások árai 1,7%-kal emelkedtek. Az albérleti piac magára találása miatt 704%-ra gyorsult a lakbérek árainak növekedése áprilisban. A lakásjavítás, karbantartás drágulása ugyanakkor továbbra is gyors, 19,5% volt, a háztartási szolgáltatásoké 12,2%, a járműjavításé pedig 14,6% volt.
Kapcsolódó cikkeink
Nehéz helyzetben a nyugdíjasok a kasszánál
A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) friss adatai szerint júliusban tovább…
Tovább olvasom >Júliusban lassult az infláció az Egyesült Államokban
Júliusban a várakozásoknak megfelelően lassult az infláció és a maginfláció…
Tovább olvasom >Az élelmiszer- és energiaárak nélkül kalkulált maginflációs ráta havi bázison nem változott az USA-ban
A várakozások alatt alakult júliusban a termelőiárak emelkedése mind havi,…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >