Méhészeti szövetkezeteket kellene létrehozni
A magyar méhésztársadalomnak el kellene gondolkoznia azon, hogy szövetkezeteket hozzon létre, a méhészek külön-külön nem tudnak kellő erőt felmutatni – mondta a Földművelésügyi Minisztérium (FM) parlamenti államtitkára Gyulán.
Nagy István a IX. Gyulai Méz- és Mézeskalács Fesztiválon tartott előadásában kifejtette: a szövetkezéssel a magyar méhészek ármeghatározó képessége és értékesítési lehetősége jelentősen javulna. A magyar kormány 5 évre 150 millió forintot szán a méhészeti szövetkezetek létrehozásának támogatására. Elmondta azt is: az FM dolgozik azon, hogy védjeggyel jelölhessék a magyar méhészek a terméküket, jelezve, hogy az GMO-mentes területről származik, ami piaci előnyt jelentene számukra. A méz mellett a húst, a halat, a tejet és a tojást is lehetne így jelölni. „A rendelet kész, a védjegy még nincs” – fogalmazott Nagy István. Magyarországon 454 ezer hektárnyi akácerdő van, a világ akácméztermésének 80 százaléka innen származik. A magyar méz jelentős részét exportálják az Európai Unióba, az ország exportrészesedése 40 százalékos az EU-ban. Mindezek ellenére nincs ármeghatározó szerepük a magyar méhészeknek, ami összefogással, szövetkezéssel változhatna – hangsúlyozta az államtitkár. Az államtitkár szólt arról, hogy az állatorvos-tudományi egyetem rektorával a napokban egyeztetett arról, hogy a jövőben az állatorvosok méhbetegségekre is szakosodhatnának, ami a méhbetegségek elleni kutatásoknak is új lendületet adna. Magyarországon nagy a méhsűrűség, ezért a méhek fokozottan kitettek a betegségeknek – húzta alá. Ismertetése szerint 2013-2016 között a magyar nemzeti méhészeti program révén az ágazat szereplői évi 4,7 millió euró támogatáshoz juthattak, uniós és hazai forrásból. Megkezdték a 2016-2019-es program előkészítését, amelyben a termékfejlesztést és a piacra jutást is támogatnák, és a kutatásokra is több forrás jutna. Nagy István elmondta: Magyarországon több ezer családnak nyújt fő- vagy kiegészítő jövedelmet a méhészkedés; az utóbbi években a kis-közepes méhészetek intenzív, árutermelő gazdaságokká váltak. A méhészek és a fogyasztók közötti bizalom erősítése, a termelői mézes üvegek használata és a mézlovagrendek munkája révén az évi átlagfogyasztás 30-40 dekagrammról 70-80-ra nőtt – tette hozzá. Szavai szerint a méhészetnek az ökológiai sokféleség megőrzésében is fontos szerepe van, épp ezért a zöldítési programokban méhlegelők telepítésére is lehet pályázni.
A IX. Gyulai Méz- és Mézeskalács Fesztivál keretein belül péntektől vasárnapig szakmai napokat is rendeznek, szombaton az év méhegészségügyi helyzetéről; vasárnap a magyar méhészet jövőjéről rendeznek konferenciát, emellett a mézmarketingről, a most induló, hároméves nemzeti méhészeti programról és a magyar méhészet helyzetéről is hangzanak el előadások. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
Mézalapú termékcsaládot dobott piacra a Nespresso az Egyesült Államokban
A Nespresso USA piacra dobta a Nespresso Bloom mézalapú termékcsaládot.…
Tovább olvasom >Újra vámmal érkezhet ukrán méz az unióba
Meghaladta az ukrán import méz mennyisége az autonóm kereskedelemliberalizációs intézkedésekben…
Tovább olvasom >AM: tisztességes versenyfeltételekért küzdünk uniós szinten a magyar méhészeknek
Következetes munkával el kell érni, hogy a jövőben minél több…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >