Intrum: Enyhén javult a lakosság fizetőképessége az első negyedévben
Enyhén javult a lakosság fizetőképessége 2022 utolsó negyedévéhez viszonyítva, éves összehasonlításban viszont még mindig 86 százalékos visszaesést látunk. A friss fizetőképességi adat recessziót jelez előre, leghamarabb a harmadik negyedévben állhat helyre a növekedés.
2023 első negyedévében megállt a negatív trend a magyar lakosság fizetőképességét illetően, január és április között kissé javult a háztartások pénzügyi helyzetét mérő Intrum Fizetőképességi Index (IFI). A családok fizetőképességét jelző mérőszámot az Intrum és a GKI adatai alapján számítják minden negyedévben olyan tényezők alapján, mint a foglalkoztatottság, a jövedelmek vagy az áremelkedések.
Az első három hónap átlagát számolva a fizetőképességi index 6,51 ponton állt az első negyedévben. Ez magasabb, mint a tavalyi utolsó negyedév indexe (2,23), de még bőven elmarad az azt megelőző hónapoktól. Az előző év azonos időszakához viszonyítva a lakosság fizetőképesség több mint 85 százalékkal csökkent. Utoljára 2014 elején volt hasonló a lakosság pénzügyi helyzete, 2014 és a tavalyi év vége között folyamatosan magasabb volt a fizetőképesség.
„Az első negyedéves javulás főként a világgazdasági folyamatoknak köszönhető”
– mondta Üveges Judit, az Intrum értékesítési igazgatója.
„2023 elejére csökkent a globális vagy Európa-szintű energiaválság és recesszió esélye, valamint jelentősen csökkent a negyedévben az energiahordozók és más nyersanyagok ára, és a világpiacokat megnyugtatta, hogy Kínában sikerült megállítani a Covid újabb hullámát.”
Üveges Judit elmondta, hogy Magyarországon van néhány speciális körülmény, ami miatt kevésbé tudunk profitálni a pozitív világgazdasági folyamatokból. Ezek között említette a magas külkereskedelmi hiányt, az államkassza magas külső adósságait és Magyarország romló nemzetközi megítélését, amelynek egyik következménye például az EU-s források csökkenése. Hozzátette azt is: „A recesszió elkerülhetőségének fontos tényezője volt, hogy az EU jelentősen csökkentette függőségét az orosz energiahordozóktól, azonban Magyarország ebből kimaradt.”
Az Intrum és a GKI elemzése szerint a következő hónapokban folytatódhat a lakossági fizetőképesség romlása. Ezt jelzi az is, hogy 2022 utolsó negyedévében csökkent a látra szóló banki betétállomány, mivel az infláció miatt többe kerül az azonos fogyasztás fenntartása. Mindez a nemteljesítő hitelállomány növekedéséhez is vezethet a következő 2-3 negyedévben, amihez hozzájárulhat az árstopok eltörlése júliusban.
Az IFI hagyományosan előre jelzi a negyedéves GDP-adatot is – az elmúlt két negyedévben a magyar gazdaság technikai recesszióba került, míg éves szinten növekedést könyvelt el. Az idei első IFI-adat alapján a technikai recessziónak vége lehet, az viszont valószínű, hogy 2022 elejéhez képest még így is zsugorodott a magyar gazdaság. A most látható adatok alapján a második negyedévben még nem indul újra a GDP-növekedés, erre legkorábban a harmadik negyedévtől lehet majd számítani.
Kapcsolódó cikkeink
KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >A második negyedévben 0,3 százalékkal nőtt a GDP az euróövezetben és az EU-ban is negyedéves szinten
Az idei második negyedévben szezonális kiigazítással 0,3 százalékkal nőtt a…
Tovább olvasom >Az OECD-ben 0,9 százalékkal nőtt a lakosság reáljövedelme az első negyedévben
A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) országaiban a lakossági…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >