Innováció az új élmény?
Idén tavasszal a járvány jelentősen megváltoztatta a vásárlási szokásokat. A bolti látogatások számának csökkenése, a rutinvásárlások növekedése látszólag nem kedvezett a termékinnovációknak, mert a vásárlók többsége akkor még fontosabbnak tartotta, hogy minél előbb végezzen a vásárlással, kevesebb időt szánva a nézelődésre, az újdonságok felfedezésére, mint korábban. A Magyar Országos Panelen október közepén futtatott 800 fős reprezentatív kutatásunkban arra kerestük a választ, hogy a termékinnovációk 2019. évi hasonló időszakban mért megítéléséhez képest idén, a járvány hatására változott-e a vásárlói vélemény.
![DorogiAdrienn_NMS](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2020/03/DorogiAdrienn_NMS-238x300.jpg)
Vendégszerző:
Dorogi Adrienn
senior kutató
NMS Hungary
Annak ellenére, hogy a vásárlási szokások változása elméletben nem kedvez az innovációknak, a múlt évhez képest mégis jelentős attitűdváltozás volt mérhető. 31%-ról 40%-ra nőtt azok aránya, akik kifejezetten keresik az újdonságokat a boltokban, de még ennél is magasabb azok aránya, akik szívesen kipróbálnak különböző újdonságokat. Az eredmények alapján úgy tűnik, hogy az új márkákkal szembeni óvatosság csökkent, és az új illat- vagy ízvariánsokat, új termékeket szívesen kipróbálók aránya is ugrásszerűen megnőtt.
Hogyan függ össze a járvány és az innovációkra való nyitottság?
A termékinnovációkkal szemben 45% nyitottabbnak érzi magát a járvány kezdete óta, 34%-nak nem változott a hozzáállása, és csak 21% véli úgy, hogy kevésbé érdeklődik az újdonságok iránt, mint a járványt megelőzően. Az élettér szűkülésének, a járvány miatti programok és nagyobb beruházások elmaradásának, az otthon töltött idő minél pozitívabb megélésének egyik következménye, hogy a vásárlás a korábbinál nagyobb mértékben vált önkényeztető tevékenységgé. A ritkább vásárlások és hosszabb bevásárlólisták eredménye, hogy egy-egy újdonság is könnyebben bekerül a kosárba, ezek kiválasztása lett az „élmény” az életünkben. A nem megszokott, új termék „megengedése” magunknak olyan pozitív érzéseket vált ki, amit a járvány előtt az élet más területeiről kaptunk meg.
Legérdekesebb innovációk
Azt, hogy a vásárlás megnövekedett élményforrássá vált, az is jól mutatja, hogy mi mindent tartanak a vásárlók innovációnak a tavalyi évhez képest. Ahogy a grafikonon is jól látszik, egy évvel ezelőtt jóval kritikusabbak voltak a vásárlók azzal kapcsolatban, hogy mit neveznek innovációnak, és még a leginkább vonzó termékösszetétel-változtatást is csak alig a megkérdezettek fele tartotta valódi innovációnak. Ezzel szemben 2020-ban drasztikusan magasabb arányban tartanak minden fejlesztést, változtatást innovációnak, sokkal pozitívabban viszonyul a többség az újdonságokhoz, legyen szó akár csak a termék nevének változtatásáról is.
Idén a vásárlók számára a csomagolás korszerűsítése, lebomló vagy újrahasznosítható anyagok használata és a csomagolás praktikusabbá tétele vált a legnépszerűbb innovációvá, de ezek mellett szintén vonzó újdonságnak tartják az érintés nélküli vásárlást lehetővé tevő higiénikus, zárt csomagolásokat azoknál a termékeknél, melyeknél ez korábban nem volt megoldott.
Mely kategóriákban várják leginkább az innovációkat?
A vásárlók többsége leginkább a háztartási tisztítószerek, kozmetikumok, a pékáru és az édesség kategóriákban keresik az újdonságokat, de ez a férfiak és nők körében jelentős különbségeket mutat. A férfiak szignifikánsan nagyobb arányban várják az újításokat az alkoholok között, míg a nők a tejtermékek, lisztek és egyéb sütési alapanyagok tekintetében is nyitottak az újdonságokra.
Bár szinte bármilyen termékváltoztatást innovációként könyvelnek el jelenleg a vásárlók, a tényleges kipróbálók aránya alacsonyabb. Az elmúlt fél évben a legtöbben, 44% egy ismert márka új illat- vagy ízváltozatát próbálták ki, közel ugyanannyian pedig a praktikusabb, új csomagolás mellett döntöttek. Új összetételű termék vagy új kiszerelésméret a válaszadók valamivel több mint harmadát csábította vásárlásra.
A csomagolásváltoztatással a kipróbálók 93%-a elégedett volt, míg az új illat- vagy ízvariációt 84% tartotta pozitív fejlesztésnek. A termékösszetétel-változtatások is sikeresnek mondhatók, mindössze 18% volt végül elégedetlen, míg az új kiszerelésméret 13%-nak okozott csalódást.
Még a legvonzóbb termékinnovációért is a többség maximum 10%-kal fizetne többet. A férfiak inkább árérzékenyek ebből a szempontból, mint a nők, akik között magasabb azok aránya, akik elmondásuk szerint akár 40-50%-kal magasabb árat is hajlandóak lennének kifizetni.
Bár a többség még most sem szívesen tölt hosszabb időt a boltokban nézelődéssel, és a kosárba is leginkább a bevált termékek kerülnek, ez, úgy tűnik, nem akadálya egy-egy újdonság észrevételének és kipróbálásának. Vajon a gyorsabb döntések időszakát éljük, és könnyebben mondunk igent egy új termékre, mint korábban? A kutatás eredményei alapján a válasz egyértelműen igen. //
Kapcsolódó cikkeink
Tőkehiány miatt nem innoválnak a magyar vállalkozások
A hazai vállalkozások 55 százaléka nem vezetett be innovációs folyamatot…
Tovább olvasom >K&H: az AI alkalmazása nem öncél, de a siker kulcsa
A hazai közepes és nagyvállalatok az AI alkalmazása terén némileg…
Tovább olvasom >Közel felére esett vissza az élelmiszer-ipari innovációk száma 2007 óta
A Mintel piackutató cég szerint a 2024 januárja és májusa…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >