Ha tehetnék, 57 évesen fejeznék be a munkát a középkorúak
Számottevően nőtt az elmúlt években a magasabb nyugdíjkorhatárra számítók aránya a K&H biztos jövő kutatás szerint. Az idei első negyedévben már a középkorúak 33 százaléka számolt azzal, hogy csak 70 évesen tud majd nyugdíjba vonulni, szemben az 5 évvel korábbi 24 százalékos aránnyal. A felmérés figyelemre méltó eredménye az is, hogy a 30-59 éves korosztály tagjai, ha megtehetnék, már 57 évesen hátat fordítanának a munkának.
Továbbra is hatalmas különbségek láthatóak a középkorúak nyugdíjkilátásait tekintve a K&H biztos jövő kutatás szerint, amely 2019 óta, vagyis pont 5 éve rendszeresen vizsgálja a 30-59 éves korosztály tagjainak nyugdíjvárakozásait, kilátásait, attitűdjeit.
Az idei első negyedévben a válaszadók szerint átlagosan 69 év lesz a nyugdíjkorhatár, mire elérik azt, ami nem jelent változást az elmúlt évekhez képest. Ugyanakkor 33 százalékuk 70 évet említett, ami emelkedést jelent a korábbiakhoz viszonyítva. 5 évvel ezelőtt még csak 24 százalékuk volt ezen a véleményen, azóta pedig fokozatosan nőtt az arányuk.
“A kutatás résztvevőinek a nyugdíjkorhatár emelkedését valószínűsítő várakozásait erősíti az is, hogy míg 2020-ig egyértelműen a 65 év volt a leggyakrabban említett kor, addig 2021-2022-2023-ban már fej-fej mellett, közel ugyanannyian említették a 65 és a 70 évet. Ebben az évben pedig már megfordult a trend.”
– ismertette az eredményeket Székely Pálma, a K&H értékesítés és életbiztosítási üzletágának vezetője.
Ha lehetne, akkor mikor?
A kutatás szerint a megkérdezettek majdnem kétharmada – 62 százaléka – azzal számol, hogy a törvényileg megszabott időpontban vonulna majd hivatalosan nyugdíjba. Ez lényegében megfelel a felmérés korábbi eredményeinek. Idén – az előző évekhez hasonlóan – 11 százalékos azoknak az aránya, akik úgy látják, a hivatalos korhatár elérése előtt nyugdíjba tudnak menni. A válaszadók 27 százaléka számít arra, hogy a nyugdíjas kor elérése után is dolgozni fog, arányuk 2022-ben és 2023-ban hasonlóan alakult, 2019 és 2021 között azonban csak 18-21 százalékuk számolt ezzel az opcióval.
Székely Pálma az eredményeket értékelve azt mondta, az utóbbi évekhez hasonlóan most is jelentős azoknak az aránya, akik várhatóan nem fejezik majd be a munkát a nyugdíjkorhatár elérése után, ami részben az anyagi kilátásokkal magyarázható. “Éppen ezért fontos, hogy aki teheti, minél előbb megkezdje az öngondoskodást, ezen belül a nyugdíjas évekre történő takarékoskodást.”
A szakember elmondta azt is, hogy a felmérésben rendszeresen megkérdezik a középkorúakat, hogy mire vágynak: nevezetesen, hogy hány évesen szeretnének nyugdíjba menni. Az idei első negyedévben átlagosan 57 évet említettek a válaszadók, ami nem jelent eltérést az előző évekhez képest. 18 százalékuk azonban már az 50 éves kort sem várná meg, 24 százalékuk pedig 51-55 évesen vonulna nyugdíjba.
K&H biztos jövő kutatás
A közleményben idézett K&H biztos jövő kutatás célja, hogy negyedévente bemutassa a 30-59 éves lakosság biztonságérzetében bekövetkezett változásokat. Az anyagi helyzet megítélésén felül a felmérés minden negyedévben különböző aktuális témákat vizsgál részletesen: az utazási kedv alakulását, a nyugdíjkilátásokat és a nyugdíjmegtakarításra fordítható összeg nagyságát, a korosztály tagjainak lakhatási helyzetét és kilátásait, valamint a közlekedésről, ezen belül a közlekedésbiztonságról, járművek biztonságáról alkotott véleményét. A megkérdezettek száma negyedévente 500 fő, összetételük nem, kor, régió és településtípus alapján reprezentálja a 30-59 éves magyar lakosságot. A legutóbbi felmérés 2024. április 25. és május 5. között készült.
Kapcsolódó cikkeink
K&H: miért kell sci-fi módon gondolkodni?
Bár a vállalatok között egyre gyorsabban terjed a mesterséges intelligencia…
Tovább olvasom >K&H: végre átlépték a 200 ezer forintos határt a fiatalok
Rekordszintre emelkedett a második negyedévben a fiatalok személyes jövedelme: a…
Tovább olvasom >Mire számíthat a forint?
Egyelőre nem kell átírni a magyar kamatpályát, az alapkamat az…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >