GfK: rendületlenül nő a saját márkák piacrésze
Tavaly minden háztartás vásárolt legalább egyszer kereskedelmi márkás terméket az év során
A GfK 2001 óta elemzi évről évre a kereskedelmi márkák teljesítményét a napi fogyasztási cikkek piacán. A 2016. évi fejleményeket elemző tanulmány szerint tavaly – újabb növekedést követően – piacrészük elérte a 25 százalékot, azaz már a teljes FMCG-forgalom egynegyedét a kereskedelmi láncok saját márkái adják. Szociodemográfiai szempontból egyetlenegy háztartástípus sem emelhető ki az e márkákat választók köréből, tavaly minden háztartás legalább egy alkalommal saját márkás termék mellett döntött vásárláskor.
A tavalyi évben újabb egy százalékponttal 25 százalékra nőtt a kereskedelmi márkák részesedése a teljes FMCG forgalomból – állapítja meg a GfK évente összeállított Kereskedelmi Márkák Analízise című jelentése. Míg a korábbi években a kereskedelmi láncok nevével fémjelzett márkák piacrésze stagnált, addig 2015-höz hasonlóan a 2016. évben is elsősorban a marketingtámogatottságot nélkülöző kisebb márkák, azaz a B márkák rovására tudták növelni részesedésüket.
Ami a termékkategóriákat illeti, évek óta kiemelkedő a kereskedelmi márkák részesedése a fagyasztott élelmiszerek, valamint az állateledelek forgalmából, míg a nedves tisztítókendők és a vatta kategóriában bírnak a legmagasabb részesedéssel. A márkázott termékekhez a magyar háztartások leginkább a testápolási és tisztítószer kategóriák esetén ragaszkodnak, a kereskedelmi márkák e termékkörök forgalmából tudták a legkisebb szeletet kihasítani.
Változatlan a helyzet a kereskedelmi márkák csatornánkénti teljesítménye kapcsán: súlyuk immár évek óta a diszkont csatornában a legjelentősebb. E bolttípusban a sajátmárkás termékek az FMCG-forgalom közel kétharmadát adják. A második legerőteljesebb a kereskedelmi márkák jelenléte és teljesítménye a drogéria csatornában. Ráadásul ez az a csatorna, ahol a saját márkák részesedése a legerőteljesebben nőtt az elmúlt két évben.
A vásárlásokról elmondható, hogy 2016-ban minden háztartás vásárolt legalább egyszer kereskedelmi márkát, azonban az A és B márkához képest ritkábban – egy év alatt átlagosan 119 alkalommal – és vásárlásonként átlagosan 1119 Ft értékben.
A kereskedelmi márkák vásárlóinak szociodemográfiai profilját vizsgálva nem igazán látszanak specifikus háztartáscsoportok a vásárlók körében, akik kifejezetten e márkatípust részesítenék előnyben. A háztartás mérete, összetétele, jövedelme vagy az, hogy melyik régióban él, nem befolyásolják, hogy milyen mértékben költ az adott háztartás kereskedelmi márkákra. Egyedüli tényező e tekintetben a települések mérete, mert ez befolyásolja a háztartásoknak a kereskedelmi márkákhoz való hozzáférését. Példának okáért a falvakban kevésbé jutnak ilyen típusú termékekhez a háztartások.
A GfK-ról
A GfK megbízható forrásként, releváns piaci és fogyasztói információkkal segíti ügyfeleit sikeres üzleti döntéseik meghozatalában. 80 évnyi tudományos tapasztalatunk meghatározza több mint 13 000 elkötelezett szakértőnk mindennapi munkáját. Globális megoldásaink, valamint helyi piaci ismeretünkön alapuló insightjaink képezik szolgáltatásunk alapját világszerte több mint 100 országban. Innovatív technológiáink és kutatási megoldásaink alkalmazásával adatainkat insightokká alakítjuk, így biztosítva ügyfeleink számára, hogy versenyelőnyhöz jussanak, és széleskörű ismeretekkel rendelkezzenek a fogyasztó viselkedéséről és döntéseiről. További információért kérjük, látogassa meg a www.gfk.com/hu oldalt.
Kapcsolódó cikkeink
Javult a GfK augusztusra vonatkozó német fogyasztói hangulatindexe
Az elemzők által vártnál erőteljesebben javult a nürnbergi GfK gazdaságkutató…
Tovább olvasom >Lengyelországban nőtt az ipari termelés és lassult a termelői árcsökkenés júniusban éves szinten
Lengyelországban a várt csökkenéssel szemben nőtt az ipari termelés éves…
Tovább olvasom >Klímapolitikai Intézet: az élelmiszerek további drágulását okozhatja a klímaváltozás
A klímaváltozás jelentős hatást gyakorol a világ mezőgazdaságára, a környezeti…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >