GfK: a korábbinál többet költöttek a háztartások napi fogyasztási cikkekre tavaly
A korábbinál többet költöttek napi fogyasztási cikkekre a háztartások tavaly, egyre több alkalommal egyre nagyobb értékben vásároltak a GfK Kereskedelmi Analízisek tanulmánya szerint.
Az MTI-hez kedden eljuttatott összegzés szerint a lakosság saját anyagi helyzetének pesszimistább megítélése a fogyasztói várakozások mérséklődését hozta 2014-ben, ám ezt a csökkenést a vásárlási hajlandóság javulása ellensúlyozta, így a fogyasztói bizalom szintje összességében stabil maradt.
A kiskereskedelmi forgalom és a háztartások fogyasztásának növekedéséhez hozzájárultak a magasabb reálbérek és az alacsony infláció. Így a háztartások napi fogyasztási cikk költése is javuló tendenciát mutat, nőtt a vásárlások száma és a vásárlásonként elköltött összeg 2013-hoz képest, bár regionális összehasonlításban még mindig elmaradásban van Magyarország – közölte a GfK.
A tanulmány szerint a boltlátogatási szokásokat vizsgálva megállapítható, hogy a vásárlók tovább racionalizálták döntéseiket tavaly is. Ezt egyebek mellett az is mutatja, hogy a háztartások kétharmada maximum három boltot keresett fel havi rendszerességgel.
Szintén a racionalizálás mutatkozik meg a kártyás fizetések arányának alakulásában. A háztartások jellemzően a nagyobb összegű vásárlásokat fizetik ilyen módon. Az értékforgalom alapján ez az arány 30 százalékra nőtt tavaly a 2013-ban mért 29 százalékról.
Míg a hipermarketekben az arány eléri a 49 százalékot, addig igen alacsony a kártyahasználat a független kisboltokban, illetve a lánchoz tartozó kisboltokban, azokban továbbra is a készpénzes vásárlás átlagon felüli mértéke a jellemző.
Tavaly a hipermarketek két százalékpontot veszítettek piacrészükből, amely így 24 százalék, a kisboltláncok pedig egy százalékpontot veszítettek, így részesedésük 14 százalék. A diszkontok és szupermarketek tavaly is stabilan tartották 17-17 százalékos piaci részarányukat.
Az adatok szerint a lakóhelyhez közeli, jellemzően szűkebb áruválasztékot kínáló és jelentősen a saját márkákra támaszkodó diszkontüzletekben nagymértékben nőtt a vásárlásonként elköltött összeg. Ebből arra lehet következtetni, hogy a nagybevásárlások egy része a városszéli hipermarketekből a diszkontokba helyeződik át – mutatott rá a Gfk.
Az „egyéb” kereskedelmi csatorna is növelni tudta piaci részesedését, nagyobb mértékben a nemzeti dohányboltok, kisebb mértékben pedig az online kereskedelem miatt. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
Javult a GfK augusztusra vonatkozó német fogyasztói hangulatindexe
Az elemzők által vártnál erőteljesebben javult a nürnbergi GfK gazdaságkutató…
Tovább olvasom >A GfK Európai kereskedelmi vásárlóerő tanulmánya már elérhető
Az átlagos kereskedelmi vásárlóerő Európában 6517 euró fejenként, azonban a…
Tovább olvasom >A fenntarthatóbb élelmiszerek és italok vásárlása negyedével csökkentheti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást
A környezeti szempontból fenntarthatóbb élelmiszerek és italok vásárlása több mint…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >