Fenntarthatósági erőfeszítések: valóság vagy látszat?
Mennyire fontos ma az emberek számára a fenntarthatóság személyi és vállalati szinten? Hogyan viszonyulnak a vállalatok a kérdéshez, és mennyire hitelesek az erőfeszítéseik? Milyen konkrét lépéseket tesznek a szervezetek a változások előmozdítása érdekében? Cikkünkben ilyen és ezekhez hasonló kérdésekkel kapcsolatban osztják meg véleményüket a WWF Magyarország, a FAO, a Green Brands és a Környezetvédelmi Szolgáltatók és Gyártók Szövetsége (KSZGYSZ) szakemberei.
A cikk a Trade magazin 2024/8-9. lapszámában olvasható.
A WWF rendszeresen végez lakossági attitűdfelméréseket, amelyekből az látszik, hogy a társadalom egy jelentős, bár még mindig kisebbségben lévő része gondolja, hogy elsősorban az egyéni fogyasztói felelősségvállalás lenne a kulcs a változáshoz.
A vállalatok hozzáállását illetően bonyolultabb konkrétumokat megállapítani a trendekről. Egyre többük kommunikációjában jelenik meg e téma fontossága, és a nagyobb gazdasági szereplőknek EU-s és hazai szintű jogszabályok is előírják a fenntarthatósági jelentések készítését, de nehéz megmondani, hogy ebből mennyi a „zöldre festés”, és mennyire tekintik ezeket kipipálni való kötelezettségnek.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2022/08/Feher-Zoltan-WWF_opt-e1661521181888-214x300.jpeg)
Dr. Fehér Zoltán
természetvédelmi vezető
WWF Magyarország
– Kettős környezeti kihívással nézünk szembe, amelyet részben a klímaváltozás, részben pedig a biológiai sokféleség csökkenése és a természetes élőhelyek eltűnése okoz. A múltban elég mostohán bántunk a természeti értékeinkkel, és ez a klímaváltozás hatásaival kiegészülve komoly megpróbáltatások elé állít minket. Ez alól Magyarország sem kivétel. A vizek gyors elvezetésére alapuló vízgazdálkodási gyakorlat az Alföld egy részén súlyos mértékű szárazodáshoz és talajvízszint-csökkenéshez vezetett – mutat rá dr. Fehér Zoltán, a WWF Magyarország természetvédelmi vezetője.
Véleménye szerint ahhoz, hogy lassítsuk az Alföld kiszáradásának folyamatát, megfordítsuk a jelenlegi káros tendenciákat, és enyhítsük az ebből fakadó gazdasági károkat, minden eddiginél nagyobb szükség lenne egy olyan vízgazdálkodási paradigmaváltásra, amelyben a vízelvezetés helyett a vizek megtartása kerül előtérbe.
Egyik projektjük, a MERLIN fő célkitűzése a természetes élőhelyek helyreállításának és a természetalapú megoldások (úgynevezett „nature-based solutions”) szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása.
– A Tisza menti mintaterületünkön azt próbáljuk elérni, hogy az ártérről levágott mélyületekben – egykori vizes élőhelyeken, belvizes foltokon – tartsuk meg a vizet, és úgy alakítsuk át a tájhasználatot, hogy az alkalmazkodjon az időszakos víztöbblethez – avat be a szakember.
FAO: Fenntarthatósági célok 2030-ig
Az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) négy kiemelt prioritással igyekszik elérni a 2030 Agenda for Sustainable Development célkitűzéseit Európa és Közép-Ázsia országaiban. Elsőként az élelmezésbiztonság garantálását és a táplálkozási problémák felszámolását célozza, biztosítva a biztonságos és tápláló élelem hozzáférhetőségét mindenki számára. Emellett a hatékonyabb szakpolitikák, a digitális innováció és a fenntartható vidékfejlesztés révén a kistermelők és vidéken élő fiatalok ellenálló képességének javítására törekednek. Harmadik prioritásként az élelmiszerrendszerek átalakítása, kereskedelem, élelmiszer-biztonság, állat- és növényegészségügyi előírások, valamint a „One Health” koncepció előtérbe helyezése szerepel terveik között. Végül a fenntartható természetierőforrás-gazdálkodás, a biológiai sokféleség megőrzése és a mezőgazdaság minden szektorának erősítése a klímaváltozással és katasztrófákkal szemben is a középpontban áll.
![Valeria Rocca FAO](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2021/08/Valeria-Rocca-FAO_opt-scaled-e1630232085450-244x300.jpeg)
Valeria Rocca
fenntartható fejlődési
célok tanácsadó
FAO
– Gyakorlatilag minden, Európa és Közép-Ázsia térségében jelenleg is futó FAO-projekt támogatja a fenntartható fejlődési célok elérését. A közelmúltban szervezetünk zöld utat kapott a Közös Fenntartható Fejlődési Cél Alaptól, hogy az ENSZ Fejlesztési Programja és az ENSZ Gyermekalapja segítségével támogassa a grúz helyi közösségeket és önkormányzatokat a globális célok megvalósításában – tájékoztat Valeria Rocca, a FAO fenntartható fejlődési célok tanácsadója.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/08/Valentina-Gasbarri-FA_opt-e1724771747116-221x300.jpeg)
Valentina
Gasbarri
kommunikációs és
tudásmenedzsment
szakértő
FAO
Valentina Gasbarri, a FAO kommunikációs és tudásmenedzsment szakértője szerint a közelmúltban számos „sokk” érte az élelmiszer-, energia- és pénzügyi szektorokat. Az energia és az élelmiszerek ára hirtelen megugrott, a gyengülő valuták, az élelmiszer-ellátás zavarai és a drágább import pedig tovább fokozták a kihívásokat. Az egyenlőtlenségek növekedtek, és számos szektorra, valamint kiszolgáltatott társadalmi csoportra hatással voltak ezek a nehézségek.
Az elmúlt két évben a nemzetközi közösség jelentős lépéseket tett az agrár-élelmezési rendszerek megújítása érdekében, de további erőfeszítésekre van szükség. A FAO főigazgatója, Csü Tung-jü hangsúlyozta, hogy a globális együttműködés, új szakpolitikák kidolgozása, az innováció és a befektetések növelése, valamint a kistermelők támogatása elengedhetetlen a fenntartható fejlődési célok megvalósításához.
Green Brands: Vállalati stratégiák és képzések
A fenntarthatóság egyre fontosabb szerepet tölt be a vállalati stratégiákban és a fogyasztók tudatosságában. A Green Brands Hungary és a GB Academy jelentős szerepet vállal ezen a területen minősítéseikkel és képzéseikkel támogatva a környezettudatos törekvéseket. A Green Brands védjegy független és átlátható minősítést nyújt, amelyet az EU is elismert.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/08/Kovacs-Czovek-Hajnalka_opt-e1724771837934-222x300.jpeg)
Kovács-Czövek
Hajnalka
country manager
Green Brands Hungary
és GB Academy
– A legtöbb ökocímke mögött sajnos nincs valódi minősítés, ami a greenwashing melegágya lehet – emlékeztet Kovács-Czövek Hajnalka, a Green Brands Hungary és GB Academy country managere.
Az EU célja a zöldre festés visszaszorítása, és a szigorúbb szabályozás küszöbön áll, ami a vállalatokat hitelesebb és átláthatóbb tájékoztatásra kényszeríti. Ez a változás segíti a fogyasztókat a könnyebb eligazodásban.
Magyarországon még lemaradás tapasztalható ezen a téren, és komoly hiány van szakemberekből is. A GB Academy három évvel ezelőtt indította el a képzését, amely során a résztvevőket arra készítik fel, hogy holisztikus szemlélettel tekintsenek a vállalat működésére, és integrálják a fenntarthatósági szempontokat a cég stratégiájába.
– Az érdeklődés érezhetően nőtt az elmúlt évben, és a vezérigazgatók körében is egyre népszerűbb az ezzel a témával való azonosulás – jegyzi meg Kovács-Czövek Hajnalka.
Az oktatás azóta is nagy sikerrel fut, már közel 300-an végezték el a kurzust. Idén ősszel Debrecenben is elindul a program, kibővített, ESG-kompatibilis tartalommal.
A jövőben a környezettudatosság és a hiteles kommunikáció egyre fontosabbá válnak, mivel a fogyasztók tudatossága növekszik, és a vállalatoknak alkalmazkodniuk kell ezekhez az elvárásokhoz, hogy versenyképesek maradjanak. Az előrejelzések szerint 2026-ra Magyarországon 20 000 fenntarthatósági munkahelyre lesz szükség, hogy a vállalatok megfeleljenek az új kihívásoknak.
KSZGYSZ: 32 éve a fenntartható környezetért
A Környezetvédelmi Szolgáltatók és Gyártók Szövetsége (KSZGYSZ) 32 éve képviseli a hazai környezetipari szervezeteket. A szövetség fő célja, hogy 265 tagvállalata hatékonyan elősegítse a Magyarországon működő vállalatok hazai és EU-s jogszabályoknak való megfelelését, és teljesítsék az ESG-kritériumokat.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/08/Hanko-Gergely-KSZGYSZ_opt-e1692879720563-233x300.jpeg)
Hankó Gergely
ügyvezető
Környezetvédelmi
Szolgáltatók és Gyártók
Szövetsége
– Környezetünk állapota meghatározza életminőségünket, ezért a fenntartható működés létkérdés a gazdálkodó szervezetek és az egyének számára is. Az erőforrás-takarékosság és hatékonyság egyre inkább előtérbe kerül, ami hozzájárul a körforgásos gazdaság megvalósításához. A szövetség folyamatosan segíti tagjait a tudásmegosztás, az innováció elősegítése, az érdekképviselet, a képzés és a szemléletformálás területén – informálja lapunkat Hankó Gergely, a KSZGYSZ ügyvezetője.
Egyik kiemelt projektjük a „Mindennapi levegő” című program, amely a levegőminőség fontosságára hívja fel a figyelmet az oktatási intézmények tanulói számára.
– Októberben a HUNGEXPO-n rendezzük meg az ENVIRONTEC nemzetközi környezetipari szakkiállításunkat, amely lehetőséget nyújt a hazai zöldipar nemzetközi bemutatkozására – mondja Hankó Gergely. – A rendezvényen nemzetközi ESG-kerekasztal-beszélgetésre és szakmai konferenciákra is sor kerül, amelyek a körforgásos gazdaság és a kármentesítés témáira fókuszálnak. Többek között Balkán Fórum, vízgazdálkodással kapcsolatos kerekasztalok, zöld logisztika és a jövő kompetenciái is ott lesznek a színpadon.
A KSZGYSZ nagy hangsúlyt fektet a szakember-utánpótlásra is, ezért pályaorientációs előadássorozatokat, szakmai napokat és bemutatókat szervez, valamint zöld állásportált hozott létre. Bár az oktatásban már megjelentek a zöld szemléletű képzési és programkövetelmények, zajlik a versenyfutás az idővel és a technikai fejlődéssel.
A jövőre nézve céljuk a zöld gazdaság tényleges elérése és a gyakorlati környezetvédelem megvalósítása, amelyhez minden közreműködő közös akarata és a téma prioritása szükséges. Ugyanis az élhető, biztonságos környezet megteremtése a jövő nemzedékek számára is különös fontosságú.
Stabil maradt a FAO élelmiszerár-indexe
Az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) jelentése szerint júniusban nem változott az élelmiszer-alapanyagok világpiaci mutatója, mivel a növényi olajok, a cukor és a tejtermékek nemzetközi jegyzésének növekedése ellensúlyozta a gabonafélék árcsökkenését.
A FAO élelmiszerár-index, amely a nemzetközi kereskedelem legfontosabb élelmiszer-alapanyagainak havi árváltozását követi, júniusban 2,5%-kal múlta alul az egy évvel ezelőttit, és 24,8%-kal van a 2022. márciusi csúcsérték alatt.
A FAO gabonafélék árindexe 3,0%-kal volt alacsonyabb májushoz képest; a szemes termények, a búza és a rizs jegyzései mind csökkentek, részben a főbb exportáló országok javuló termelési kilátásainak köszönhetően.
A növényi olajok árindexe ezzel szemben 3,1%-kal nőtt, a pálmaolaj iránti globális importkereslet élénkülése, valamint az amerikai kontinens bioüzemanyag-ágazatának szója- és napraforgóolaj iránti erőteljes kereslete miatt.
A FAO cukorárindexe három hónapnyi esés után 1,9%-kal emelkedett, ami nagyrészt a kedvezőtlen időjárás és a monszun várható hatása miatti aggodalmaknak tudható be, amelyek a brazíliai és indiai termelést érintik.
A tejtermékek ára 1,2%-kal nőtt, ebből a vaj nemzetközi jegyzése az elmúlt két év legmagasabb szintjére kúszott a rövid távú szállítások iránti megnövekedett globális keresletnek köszönhetően, az erős kiskereskedelmi eladások, a szezonálisan csökkenő nyugat-európai tejtermelés és a Csendes-óceán térségének alacsony készletei közepette.
A FAO húsfélék árindexe gyakorlatilag nem változott, mivel a juh-, sertés- és marhahús világpiaci árának enyhe emelkedése javarészt ellensúlyozta a baromfihús nemzetközi árának a kínálati oldalból eredő csökkenését. //
A nagyüzemi probléma
A világ ezer legnagyobb szén-dioxid-kibocsátású ipari eszköze négyszáz vállalat tulajdonában van, és együttesen évente mintegy 8 gigatonna szén-dioxidot bocsátanak ki. Ha az ezt a mennyiséget kibocsátó eszközöket teljesen szén-dioxid-mentessé tennék, akkor úgy a Párizsi Megállapodásban foglalt cél eléréséhez szükséges kibocsátáscsökkentés harmadát érnék el az évtized végére – mutat rá a Roland Berger stratégiai tanácsadócég legfrissebb tanulmánya, a „Globális szén-dioxid-átalakítási terv”.
A tanulmány szerint a legnagyobb kibocsátók közül csupán 40 vállalat felelős az összes kibocsátás több mint feléért, és 160 vállalat a kibocsátott 8 gigatonna 80%-áért. Ez azt jelenti, hogy egy összehangolt, célzott beavatkozással jelentős mértékben csökkenthető a globális szén-dioxid-kibocsátás.
Regionális szinten a legtöbb kibocsátó eszköz Kínában (54%) és Indiában (13%) található, amelyek a globális szinten szükséges beruházások jelentős részét igénylik. Az Egyesült Államok (10%) és Európa (3%) kevesebb kibocsátást generál, és így alacsonyabb költségvetési ráfordítást igényelnek a szén-dioxid-mentesítéshez.
Schannen Frigyes, a Roland Berger partnere szerint a szén-dioxid-mentesítési folyamatok költsége 75 és 105 ezermilliárd USD között mozoghat, attól függően, hogy melyik technológiát alkalmazzák. A legolcsóbb megoldás a megújuló energiákra való áttérés, míg a nukleáris energia további finanszírozást igényel, a gáz pedig csak átmeneti megoldást jelent.
A tanulmány arra is kitér, hogy a legnagyobb kibocsátók közül mindössze 11%-nak van már kész szén-dioxid-mentesítési terve, Európában ez az arány 50%, az Egyesült Államokban 29%. A nem villamosenergia-ipari eszközök közül a legaktívabbak az olaj- és gázipari, valamint a vas- és acélipari vállalatok. //
A SPAR toGo lábnyoma is csökkent
A SPAR toGo ételbárok az elmúlt években komoly lépéseket tettek a környezeti lábnyomuk csökkentése felé.
Az elmúlt időszakban csökkentették a sütőolaj felhasználását: az új típusú sütőolaj bevezetésével kétszeresére nőtt az olaj élettartama, így jelentősen csökkent a felhasznált olaj mennyisége. Bevezették továbbá a műanyagmentes csomagolásokat és az ingyenes, komposztálható evőeszközöket is, amelyek Magyarországon készülnek – tovább csökkentve a vállalat ökológiai lábnyomát.
Maczelka Márk, a SPAR Magyarország kommunikációs vezetője kiemelte, hogy a vállalat kiemelt figyelmet fordít az energiafelhasználásra is. Az energiafelhasználás optimalizálása révén a SPAR toGo egységekben csökkenteni tudták az energiafogyasztást, majd további energiamegtakarításokat értek el az előkészítő helyiségekben található hűtők kapacitásának felülvizsgálatával.
A vállalat élelmiszerhulladék-kezelési stratégiája is példaértékű. Az ételbárokból származó élelmiszer-hulladékot állati takarmányozásra használják fel, amelyet adományozási szerződéssel állatmenhelyeknek juttatnak el. //
CO2-kalkulátor: eszköz a kibocsátáscsökkentésben
A K&H Csoport és az Agrárközgazdasági Intézet (AKI) által fejlesztett K&H agrár CO2-kalkulátor első eredményei azt mutatják, hogy a magyar agrárium szén-dioxid-kibocsátása jelentősen alacsonyabb a nyugati átlagnál, annak csupán a harmada.
Az online elérhető eszköz lehetővé teszi a gazdálkodók számára, hogy valós idejű adatok alapján számolják ki üvegházhatásúgáz- (ÜHG) kibocsátásukat. Az első adatok szerint a növénytermesztési ágazatban 2000 tonna CO2-, a sertéságazatban 3600 tonna CO2-, míg a szarvasmarha-ágazatban 9200 tonna CO2-kibocsátás jellemző.
Ezek az adatok segítenek a vállalatoknak összevetni hazai kibocsátásukat a nemzetközi adatokkal, amely szerint a magyar agrárium átlagos kibocsátása 547 tonna CO2/millió EUR eszköz, míg nemzetközi szinten ez az érték 1528 tonna CO2/millió EUR eszköz.
Demeter Zoltán, a K&H agrárüzletág-vezetője szerint a kalkulátor használata növeli a vállalatok tudatosságát, és lehetőséget ad nekik fenntarthatósági eredményeik bemutatására, ami különösen fontos a hazai ESG-rendelet és az uniós jelentéstételi kötelezettség (CSRD) második szakaszának közeledtével.
A K&H Csoport, amely az ország egyik vezető pénzintézete, célja, hogy hosszú távon támogassa a zöld gazdaságra való átállást, és elősegítse a nyereséges működést a fenntartható gazdálkodás révén. //
Jön a CSDDD
Az Európai Unió tagállamainak két éven belül kell implementálniuk a fenntarthatósági és emberi jogok területén szigorú szabályozást hozó Corporate Sustainability Due Diligence Directive (CSDDD) irányelvet.
A CSDDD elsősorban azokra a nagyvállalatokra vonatkozik, amelyek éves nettó árbevétele meghaladja a 450 millió eurót, és több mint 1000 munkavállalót foglalkoztatnak, illetve bizonyos feltételek mellett a franchise- vagy licenszmegállapodás alapján együttműködő vállalatok is érintettek. A harmadik országbeli vállalatok akkor lesznek kötelezettek, ha több mint 450 millió euró éves nettó árbevételt érnek el az Európai Unióban.
A vállalatoknak a teljes tevékenységi láncukat át kell világítaniuk, amely a jogszabály értelmében magában foglalja az „upstream”, vagyis beszállítói tevékenységi láncot, illetve a „downstream”, vagyis termékoldali tevékenységi láncot a termék élettartamának végéig. A termék élettartamát követő ártalmatlanításra ugyanakkor már nem vonatkozik ez a jogszabály, valamint a pénzügyi szektor esetében csak a beszállítókat érinti.
A vállalatok egy, az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló átállási tervet is kötelesek lesznek elfogadni, amely biztosítja, hogy az üzleti modelljük és stratégiájuk összeegyeztethető legyen a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozásával, és az európai uniós klímasemlegességi célkitűzésekkel a Párizsi Egyezményben foglaltak szerint.
A tervnek ismertetnie kell a végrehajtást támogató beruházások és finanszírozás magyarázatát és számszerűsítését is. Emellett kezelniük kell az emberi jogi és környezetvédelmi kockázatokat, átállási terveket kell készíteniük az éghajlatváltozás mérséklésére. Ezenfelül a vállalatoknak panaszkezelési rendszert kell működtetniük, és évente jelenteniük kell fenntarthatósági erőfeszítéseiket. //
Kapcsolódó cikkeink
A napi folyadékbevitelt segítő waterdrop termékek a SPAR új hűségakciójában
Az innovatív waterdrop® márka innovatív üvegpalackjai, rozsdamentes acélkulacsai és különleges…
Tovább olvasom >Az emberek fenntarthatósága a legfontosabb
A frissáruk piacán már az is kihívás, hogy ne „dögöljünk…
Tovább olvasom >Kiberbűnözés és AI: veszélyek és lehetőségek
Keleti Arthur kibertitok-jövőkutató, az Informatikai Biztonság Napja (ITBN) alapítója a…
Tovább olvasom >További cikkeink
Augusztusban lassult a fogyasztói árak emelkedésének üteme az euróövezetben
Augusztusban az elemzők által várt mértékben lassult a fogyasztói árindex…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelői árak júliusban az egy évvel korábbihoz képest 2,5, az előző hónaphoz viszonyítva 0,7 százalékkal nőttek
Júliusban az ipari termelői árak átlagosan 2,5 százalékkal magasabbak voltak…
Tovább olvasom >Újra Baba-Mama Kuponnapok a Rossmannban
Idén másodjára rendezi meg népszerű Baba-Mama Kuponnapok akcióját a Rossmann…
Tovább olvasom >