Ez lehet az oka az (átmenetileg?) alacsony hazai fogyasztásnak
A magyar háztartások életszínvonala és fogyasztása évek óta a legalacsonyabbak között van az Európai Unióban. Míg az 1990-es években a magyar fogyasztás jelentős növekedést mutatott, az elmúlt két évtizedben folyamatos csökkenést tapasztaltunk, melynek eredményeként Magyarország 2022-re az EU utolsó helyére került a fogyasztás terén. A jelenség hátterében az áll, hogy a magyar háztartások jövedelme és megtakarítási rátája is alacsony szinten maradt – fogalmaz Bokor László közgazdász a Portfolio cikkében.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/07/two-miniature-green-blue-shopping-cart-yellow-background-1024x704.jpg)
Az unióban miénk a legalacsonyabb életszínvonal? Image by freepik
Bár a közgazdászok között vita van arról, hogy a megtakarítási ráta mennyire befolyásolja az életszínvonalat, egyértelmű, hogy az alacsony jövedelem mellett a magas megtakarítási ráta nem feltétlenül jelent jobb életszínvonalat. Magyarországon a háztartások sokszor kényszerből takarítanak meg, mert az infláció és a gazdasági bizonytalanság miatt félnek a jövőtől. Ez azt jelenti, hogy a magyar háztartások gyakran kevesebbet költenek, mint amennyit megengedhetnének maguknak.
A magyar háztartások fogyasztása és jövedelme között szoros összefüggés van. Az alacsony fogyasztás nemcsak a jövedelmi szintek, hanem a szociokulturális tényezők következménye is. Az Eurostat adatai szerint a magyar háztartások fogyasztása és megtakarítása között jelentős különbség van. Míg a megtakarítási ráta enyhén emelkedett, a fogyasztás jelentősen visszaesett az elmúlt években.
Az euróalapú összehasonlítások is hasonló képet mutatnak: a magyar háztartások életszínvonala az utóbbi években a legalacsonyabbak között van az EU-ban. Az euróövezethez viszonyítva a magyar háztartások megtakarításai és fogyasztása egyaránt alacsony szinten állnak.
A háztartások tényleges fogyasztása – amely magában foglalja az állam és a non-profit intézmények által nyújtott szolgáltatásokat is – szintén alacsony. Ez azt jelenti, hogy a magyar háztartások nemcsak a közvetlenül elérhető jövedelmükből fogyasztanak keveset, hanem a rendelkezésre álló szolgáltatásokból is.
A magyar háztartások fogyasztása és életszínvonala jelentős lemaradásban van az EU-s átlaghoz képest. A tendencia egyértelmű: az életszínvonal folyamatosan csökken, és sürgős lépések szükségesek ahhoz, hogy ezt a folyamatot megfordítsák.
Kapcsolódó cikkeink
KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >A második negyedévben 0,3 százalékkal nőtt a GDP az euróövezetben és az EU-ban is negyedéves szinten
Az idei második negyedévben szezonális kiigazítással 0,3 százalékkal nőtt a…
Tovább olvasom >Az OECD-ben 0,9 százalékkal nőtt a lakosság reáljövedelme az első negyedévben
A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) országaiban a lakossági…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >