ESG-konferencia: globális kilátások – magyar helyzetkép
A Magyar Országgyűlés 2023 decemberében nagy többséggel fogadta el az ESG-törvényt, ami ez év január elsején lépett életbe. A Klímapolitikai Intézet által szervezett szakmai konferencia az ebben rejlő lehetőségeket és kihívásokat vette górcső alá. Az eseményen jelen volt többek között dr. Nagy László, a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának elnöke; Rigó Csaba Balázs, a Gazdasági Versenyhivatal elnöke; Jelasity Radován, a Magyar Bankszövetség elnöke; Bókay Márton, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkára; Hajdú András, a Miniszterelnöki Kabinetiroda helyettes államtitkára is.
A cikk a Trade magazin 2024/8-9. lapszámában olvasható.
Az Európai Unió az elmúlt időszakban fogadta el az ESG-szempontokat egységesíteni hivatott CSRD (Corporate Sustainability Reporting Directive) irányelvet, amely június 14-én jelent meg a Journal of the European Unionban. Az irányelv célja, hogy az ESG-szempontokat széles körben alkalmazzák a közösség gazdasági életében, miközben a tagországok bizonyos kérdések tekintetében önállóan rendelkezhetnek.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/08/esg1_opt-300x169.jpeg)
A szakmai konferencia az ESG-törvényben rejlő lehetőségeket és kihívásokat vette górcső alá
A magyar ESG-törvény
Az ESG-törvény pontosan meghatározza, hogy ki számít kiemelt érdeklődésre tartó nagyvállalatnak vagy kkv-nak. A meghatározás alapja az árbevétel, mérlegfőösszeg és foglalkoztatotti létszám, ez alapján nagyvállalkozásnak számít minden olyan gazdasági társaság, amely esetében az ESG-adatszolgáltatási kötelezettség időpontját magában foglaló üzleti évet megelőző üzleti évben a mérlegforduló napján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladta a következő határértéket:
a) a mérlegfőösszeg a 25 millió eurót,
b) az éves nettó árbevétel a 50 millió eurót,
c) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma a 250 főt.
Azok a vállalatok, amelyek a törvény által meghatározott kritériumok alá esnek, kötelezettek az adatszolgáltatásra és egyéb előírások betartására. A vállalatoknak legkésőbb 2026. január 1-ig van felkészülési idejük, ezután a hatóság szankciókat is alkalmazhat a szabályok be nem tartása esetén.
Ez a szabályozás azonban nem szimplán jogharmonizációs feladat, hanem egy széles körű támogató eszköztár kiépítését jelenti, amely a hazai gazdaság versenyképességét kívánja támogatni. Már ma is számos nagyobb hazai vállalat tesz eleget különféle ESG-adatszolgáltatási igényeknek például a német beszállítói láncokra vonatkozó törvény miatt, a következő időszakban azonban egyre nagyobb számban fognak szembesülni a cégek az ESG-vel összefüggő adatkérésekkel és megfelelőségi kényszerrel, mind finanszírozói, mind pedig vevői oldalról.
Felkészítéstől a szankcionálásig
A konferencián szó esett arról, hogy a magyar vállalatok versenyképességének megőrzése érdekében elengedhetetlen az alábbi feltételek megteremtése:
Szakszerű felkészítés
• Jelenleg a hazai nagy cégek mintegy egyharmada ismeri az ESG fogalomkörét, ebből 17% ismeri a magyar törvényt – tehát 83% jelenleg azt se tudja, hogy minek kellene hamarosan megfelelnie. A magyar kkv-k felkészültsége sem túl jó: mindössze 7% ismeri egyáltalán a betűszót. Az egy főt foglalkoztató magyar mikrovállalkozások a teljes magyar foglalkoztatottságnak a 14%-át adják, így ez nem túl jó arány.
• Magyarország két-három éves felkészülési időszakot biztosít minden érintett számára, amely alatt fel tudják készíteni belső rendszereiket, újraértékelhetik üzleti kapcsolataikat, és pozitív képet alakíthatnak ki működésükről.
• A vállalatok szakszerű felkészítése a tanácsadói piac megszervezésén keresztül történik. A Nemzetgazdasági Minisztérium és az MGFÜ közhasznú non-profit Kft. szervezi a tanácsadói és oktatói piacot.
• A magyar lakosság csupán 7%-a hallott az ESG jelentéséről, míg a maradék 93% teljesen tájékozatlan – az ő bevonásuk is szükségszerű.
ESG Adatszolgáltatási folyamat egyszerűsítése
• A nagyvállalatok esetében is kihívást jelent a sokféle ESG minősítési rendszer és adatszolgáltatási követelmény, amelyeket harmonizálni kell.
• Az ESG-adatszolgáltatási folyamat egyszerűvé és költséghatékonnyá tétele kulcsfontosságú.
• Az SZTFH mint önálló szabályozó szerv, az ESG-hez kapcsolódó hatósági feladatokat látja el, mint az akkreditáció, a közhiteles nyilvántartások vezetése és a szankcionálás.
Szankcionálás bevezetése
• Az ESG-törvény szigorú szankciókat ír elő a nem megfelelő vállalatok számára, hogy ösztönözze a szabályok betartását.
• A szankcionálás intézményrendszerének bevezetése azokkal szemben, akik a szabályokat nem tartják be.
• Fontos szerepet kap a GVH is, hogy a greenwashing elkerülhető legyen.
• Ahogyan Európában máshol, a szankció itt se mindig pénzbeli kártérítés, hanem az üzletpolitika megváltoztatásának kötelezettsége is lehet: a hágai kerületi bíróság közelmúltban megszületett döntése szerint a Shell olajtársaságnak pl. úgy kell megváltoztatnia a működését, hogy 2030 végére 45%-kal kell csökkenteni a saját, illetve beszállítói és vásárlói szén-dioxid-kibocsátását.
ESG-menedzsmentplatform létrehozása
• Az ESG-adatszolgáltatás követelményeit a nemzeti ESG-tanács állásfoglalásának kikérésével alakítják ki, csökkentve a vállalkozások terheit és biztosítva a szabályok egyszerűbb betartását.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/08/esg2_opt-300x169.jpeg)
A magyar kkv-k felkészültsége ESG tekintetében nem túl jó: mindössze 7%-uk ismeri egyáltalán a betűszót, hangzott el a rendezvényen
Hazai specifikáció
A magyar vállalatoknak – amíg azt az uniós szabályok engedik – egyetlen szabványosított kérdőívet kell kitölteniük működésükről, vállalati politikáikról és terveikről. Ez a kérdőív lehetőséget ad a fogalmak és mérőszámok újraértékelésére.
Érdekesség, hogy nemzetközi minősítési sztenderdek gyakran a környezeti lábat felülsúlyozzák (nagyjából 70%-ban ez kapja a fő hangsúlyt a sürgető klímaprobléma miatt), míg a társadalmi és vállalatirányítási szempontokra vonatkozó információk aránytalanul kisebb súlyt kapnak a riportokban. A Magyarországon alkalmazott kérdőívvel szembeni elvárás ezzel szemben az volt, hogy megfelelő súlyt adjanak a vállalatok család iránti elköteleződésének.
A magyar kérdőívben így szerepel majd annak vizsgálata, hogyan biztosítanak a vállalatok akadálymentes közlekedést a babakocsik számára, valamint milyen szakmai képzéseket és mentorprogramokat kínálnak a visszatérni vágyó kismamák számára. Ugyanígy fontos social témában a dolgozó karrierjének, életútjának fejlesztése, edukációja. Ha egy cég többet utal az egészségpénztári számlájára, több kedvezményt tud igénybe venni – ez akkor igazán látványos, ha a dolgozó családtagjai is részesülnek az egészségbiztosítási szolgáltatásokból. Mindez tökéletesen mérhető, egzakt dolog.
Az ESG-t komolyan vevő vállalatok számára jelentős gazdasági előnyök érhetők el: a legfrissebb felmérések azt mutatják, hogy az ESG alapelveit alkalmazó cégek 5,6%-kal nagyobb osztalékot tudnak elérni, illetve legalább 20%-kal növelhetik árbevételüket.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2024/08/esg3_opt-300x169.jpeg)
Az ESG-t komolyan vevő vállalatok számára jelentős gazdasági előnyök érhetők el – hívták fel a figyelmet az előadók
2026 után jöhet fordulat
A globális fenntarthatóság kérdésében nem állunk jól, a szén-dioxid-kibocsátás az előző évhez képest 1,1%-kal nőtt. A fenntarthatósági fordulat az uniós ESG-törvények bevezetését követő felkészülési időszak végén azonban eljöhet, amikor is majd minden egyes beszállítónak bizonyítania kell a CO2-kibocsátását, amivel aztán egy kiskereskedelmi lánc vagy étteremhálózat az ügyfél felé is be tud számolni.
Eljön tehát az időszak, amikor a menüben az ár, az összetevők listája, esetleg kalóriartartalom mellett a CO2 is ott lesz mint érték, és a fogyasztó képes lesz majd az alapján is mérlegelni, mit vásárol. A kutatások szerint nem kérdés, hogy egy igen széles réteg már most is figyelembe veszi a fenntarthatósági szempontokat vásárláskor – a valódi fenntarthatósági fordulathoz a teljes társadalom tudatos összefogására szükség van, aminek az ESG-törvény az egyik legfontosabb alappillére már most. //
Kapcsolódó cikkeink
Az emberek fenntarthatósága a legfontosabb
A frissáruk piacán már az is kihívás, hogy ne „dögöljünk…
Tovább olvasom >Kiberbűnözés és AI: veszélyek és lehetőségek
Keleti Arthur kibertitok-jövőkutató, az Informatikai Biztonság Napja (ITBN) alapítója a…
Tovább olvasom >Lassan újra lehet tervezni
A májusi Trade magazin BusinessMeetup&Dinner rendezvényen Noszek Péterrel, a Nestlé…
Tovább olvasom >További cikkeink
Augusztusban lassult a fogyasztói árak emelkedésének üteme az euróövezetben
Augusztusban az elemzők által várt mértékben lassult a fogyasztói árindex…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelői árak júliusban az egy évvel korábbihoz képest 2,5, az előző hónaphoz viszonyítva 0,7 százalékkal nőttek
Júliusban az ipari termelői árak átlagosan 2,5 százalékkal magasabbak voltak…
Tovább olvasom >Újra Baba-Mama Kuponnapok a Rossmannban
Idén másodjára rendezi meg népszerű Baba-Mama Kuponnapok akcióját a Rossmann…
Tovább olvasom >