Értékelte a tojáságazat helyzetét a Baromfi Termék Tanács
A Baromfi Termék Tanács a Baromfi- és Tojástermelők Szövetsége szervezésében megtartott sajtótájékoztatóján értéklete a tojáságazat jelenlegi helyzetét és jövőbeni kilátásait.
Két fő tényező határozta meg az elmúlt évek tojáságazatának eredményeit. Az egyik a csatlakozásunk, a másik tényező pedig a külföldi áruházláncok térnyerése Magyarországon. A tojáságazat a csatlakozás előtt jellemzően belföldi piacra termelt, önellátottságunk gyakorlatilag 100% volt. Exportorientáltság nem volt jellemző, gyakorlatilag a vámok megvédték a hazai termelőt, egy egyensúlyi piac működött.
A csatlakozásunkkal azonban megszűntek a vámok, az uniós termelés feleslege nyugodtan áramolhatott a magyar piacra. Ezt még támogatta a külföldi áruházláncok megjelenése, melyek szívesebben vásároltak külföldi terméket, mint hazait.
A telepítés egészen 2006-ig folyamatosan csökkent. Kialakult egy új piaci struktúra, melyben már számottevően megjelent az import termék. A 2007-es évektől kezdődően próbálnak a magyar termelők erősödni, nagyobb piaci részesedést kiszakítani – változó eredményességgel.
2015 évi első félévében összesen 3 338,5 ezer napost telepítettek, melyet az elmúlt 5 év messze a legkiemelkedőbb eredménye. Az elmúlt év azonos időszakának eredményéhez képest ez az érték 69 %-kal magasabb. Kérdés, hogy ez a teljesítmény tartós tud-e maradni. A keltetés is mintegy 26,5 %-kal nőtt az előző évhez képest (5 093,9 e db). A napos export valamivel kevesebb az előző év kiemelkedő teljesítményéhez képest (8 %-kal), mintegy 2,6 millió napos került exportpiacokra az idén.
2012-ben érte újabb sokk az ágazatot, a kötelező ketreccsere. Köszönhetően az állami beruházási támogatásoknak a férőhelyek száma nem csökkent, viszont elindult egy koncentráció, valamint megváltoztak a technológiai arányok, az állami beruházással kialakított férőhelyek sajnos nincsenek kihasználva. A kényszerű technológiaváltás elsősorban a kis (közepes) vállalkozásokat érintette hátrányosan, elsősorban azokat, akik kizárólag a tojástermelésből éltek meg, más bevételük nem fedezte a tojástermelés kiesését. Ők azok, akik anyagiak hiányában vagy megszüntették a termelést, esetleg lecsökkentették az állományt 350 db alá (180 db üzem!).
Tojástermelés:
Nagyüzemi termelésünk a telepítéssel párhuzamosan csökkent: míg 2001-ben 1,5 milliárd volt a termelés, addig 2004-ben már csak 1,25 milliárd, 2007-ben alig egy milliárd, és 2010 óta egy milliárd alá csökkent az éves szinten megtermelt tojás mennyisége. (2014 ben: 885 millió db volt)
A magyar eredményességet erősen befolyásolja, hogy milyen az Unióban a telepítési kedv, mennyire jellemezi az uniós piacot a túltermelés. Túltermelés esetén az Unió tagállamaiban megjelenő felesleg azonnal megjelenik a magyar piacon, mégpedig jellemzően dömping áron; mely nemcsak az itthoni árakat töri le, hanem képes kiszorítani a magyar terméket a hazai piacról, de a következő év telepítési kedvére is erősen kihat. A kötelező technológiaváltás – 2012. második fele – óta gyakorlatilag túltermelés van az Unióban.
A tojástermelés nőtt 2014-ben, 885,5 millió db tojást termeltek, éves szinten ez mintegy 3%-os növekedést jelentett. 2015 első felében tojástermelésünk emelkedett az előző év azonos időszakához képest. Az idei első félév termelése 442 705 ezer darab tojás volt, 11%-kal magasabb, mint tavaly. Az elmúlt években csak 2010-ben volt jelentősen nagyobb a termelés, mint idén.
A megtermelt friss tojás mintegy 60%-a kerül kiskereskedelmi értékesítésre, 10%-uk feldolgozásra (cukrászat, vendéglátás) és mintegy 30%-ukat nagy kereskedők forgalmazzák.
Tojásfogyasztásunk
A KSH adatai szerint az egy főre eső tojásfogyasztás évről évre folyamatosan csökken, legutóbb felmérés 215 db tojást jelez egy fő éves fogyasztásának.
Árak az ágazatban
2014-ben az éves termelői átlagár (17,8 Ft/db) 5,3%-kal volt magasabb az előző év árához viszonyítva A negatív időszakot megtörve, októberben indult meg jelentősebben az ár emelkedése. Hozzátartoznak a javuló eredményekhez, hogy a takarmányárak is jelentősen csökkentek 2014-ben.
2015 év első félév termelői átlagára 4,7 %-kal volt magasabb (18,53 Ft), mint 2014 azonos időszakának az ára (17,69).
Export-import adatok
Éves szinten az utóbbi években mintegy 800-900 millió db tojást állít elő az ágazat (regisztrált termelés), ebből mintegy 40-45 millió db (KSH) megy exportra. Az importunk ezzel szemben 500-600 millió tojás a BTT kalkulációi és a NÉBIH adatai szerint. Az előbbi számítások alapján a szükséglet kb. 25-28%-át importból fedezzük.
Kapcsolódó cikkeink
Mérséklődtek a csomagolóhelyi tojásárak Magyarországon
Az Európai Bizottság adatai szerint az unióban az étkezési tojás…
Tovább olvasom >AKI: a húsáruk jelentős része júliusban is olcsóbb volt a tavalyi szintnél
Július közepén a sertés- és baromfihúsok jelentős részének termelői, feldolgozói…
Tovább olvasom >75 ezer tojásból készült rántottával várt minden debrecenit a piacvezető Tranzit Csoport
600 liter olaj, 70 kg étkezési só és 2, 2…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >