Coface: Magyarországon a belső fogyasztás a gazdasági növekedés motorja
Magyarországon a gazdasági növekedés motorja elsősorban a belső fogyasztás lesz, többek között a csökkenő munkanélküliségnek, a szabadon elkölthető jövedelem növekedésének és a devizahitelek forintosításának köszönhető – derül ki a Coface hitelbiztosító friss ország elemzéséből.
A dinamikus munkaerő-piac, a személyi jövedelemadó és az általános forgalmi adó csökkentése is a lakossági fogyasztás bővülését erősíti, így hozzájárul ahhoz, hogy a belső fogyasztás legyen a magyar gazdaság fő hajtóereje. A magyar gazdaság a 2012-es visszaesés óta stabilan fejlődik, az európai uniós forrásoknak is köszönhetően – tették hozzá.
Kiemelték: Magyarország és a főbb kereskedelmi partnerek kilátásai fokozatosan javulnak, bár a bruttó hazai termék (GDP) a Coface által várt idei 2,2 százalékos növekedése elmarad a tavalyi 2,9 százalékostól. A hitelbiztosító szakértői szerint azért lassulhat a növekedés üteme, mert az uniós források lassabban folynak be a gazdaságba, de jövőre újra felgyorsulhatnak a kifizetések.
Az idén várható lassabb gazdasági növekedés miatt a magyar kormány és a jegybank arra törekszik, hogy az előző időszakban a növekedésben jelentős szerepet játszó uniós támogatások mellett más területek is hozzájáruljanak a bővüléshez. Az üzleti hangulat javulásához kell még némi idő, de a vállalatok egyre jobban bíznak a gazdasági kilátások javulásában. A jegybanktól olyan lépések várhatóak, amelyek a hitelkereslet élénkülését eredményezhetik a vállalati szektorban – olvasható a Coface elemzésében.
Arra is rámutattak, hogy a korábbi években jellemző túlzott államháztartási hiány és a magas adósságszint miatt az ország olyan intézkedéseket vezetett be, amelyek az állami bevételek növekedését célozták. Ennek érdekében az állam a vállalkozásokra – többek között a bankszektor, az energia-, a kiskereskedelmi és telekommunikációs szektor szereplőire – különböző adókat vetett ki. A Coface szakértői szerint a javuló költségvetési helyzet és a gazdasági növekedés ellenére további adókkal szembesültek a vállalatok, a jogi környezet kiszámíthatatlansága pedig bizonytalanságot okoz a számukra. A vállatok ezért még mindig vonakodva hajtanak végre beruházásokat vagy bővítéseket.
A vállalati szektorok közül kiemelték a járműgyártást, amely jelentősen hozzájárult a gazdasági aktivitás növekedéséhez: a hozzáadott értékben a járműipar részesedése 4,5 százalékos volt, a teljes kibocsátásnak pedig több mint 10 százalékát fedte le. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
3,4%-kal bővült a fogyasztás
A KSH megerősítette, az idei első negyedévben 0,8%-kal nőtt a…
Tovább olvasom >Varga Mihály: meg kell erősíteni a magyar gazdaság szuverenitását, a hazai élelmiszeripart
Európa jövője egyenrangú, szuverén tagállamokkal biztosítható, ezért a kormány továbbra…
Tovább olvasom >Coface: Minimális GDP-növekedés a régióban, a fizetésképtelenség is nőtt
A gazdasági visszaesés nyomán a közép- és kelet-európai (KKE) országokban…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >