Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara: azonnal meg kell kezdeni a fővárosi válságkezelést
Nemet mondanak az IPA + fővárosi válságadó ötletére, valamint a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara (BKIK) által korábban javasolt Budapesti Válságkezelő Alap azonnali elindítását szorgalmazzák a vendéglátó- és szállodaipar szakma szervezetei és több nagy országos vállalkozói érdekképviselet. Utóbbira a szerdán megrendezett válságkezelési kerekasztalon ütemezést is ajánlottak: a kormányzati intézkedések kiegészítéseként elsőként a főváros egy 25 milliárdos csomaggal, főként bértámogatással járuljon hozzá a cégek megmentéséhez. Javaslatuk szerint a következő lépés a csomag sikeres elindulása után a kerületeket bevonása lenne.
A Nagy Elek BKIK elnök kezdeményezte széleskörű gazdasági érdekképviseleti fórum résztvevői egyöntetűen elutasították a főváros IPA+ nevű válságadó elképzelését, hangsúlyozva, hogy a fővárosnak véleményük szerint van erőforrása a vállalkozásai támogatására. A kerekasztal résztvevői felhívják a figyelmet, hogy a versenyszférában a foglalkoztatottak közel 70%-a – országosan több mint 2 millió, Budapesten pedig közel 500 ezer fő – a KKV szektorban dolgozik, ezért rendkívül fontos, hogy azonnali segítséget kapjanak.
A kerekasztal résztvevői javaslatot tettek a BKIK által korábban indítványozott Budapesti Válságkezelési Alap intézkedéseinek ütemezésére is: az arányos teherviselés elve alapján felkérik a fővárost, hogy a kormány intézkedéseinek kiegészítéseként, a tavasszal elmaradt támogatások fejében egy legalább 25 milliárdos intézkedéscsomaggal járuljon hozzá a fővárosi turisztikai cégek megmentéséhez, a mikro, kis- és középvállalkozásokra fókuszálva. Ennek nagyobb része bértámogatás lenne, amihez a kormány járulék elengedéssel járuljon hozzá. A csomag sikeres elindulása után, következő lépésként a válságkezelő források kibővítésére a kerületeket is be kell majd vonni, melyeknek hasonló összeggel kellene hozzájárulnia a mentőcsomaghoz. A szervezetek szerint a főváros forráshiányra való hivatkozása nem elfogadható érv, hiszen hatékonyabb gazdálkodással, beruházások elhalasztásával és költségcsökkentéssel, valamint hitelfelvétellel kezelhető lenne a jelenlegi válsághelyzet.
A Budapesti Válságkezelő Alap elindításának első lépései – a főváros javasolt hozzájárulása a mentőcsomaghoz:
15 milliárd forint bértámogatás a kormány által korábban már támogatott vendéglátáson kivüli, jelentős visszaesést elszenvedő ágazatok, köztük pl. a szállodaipar, az idegenvezetők, és a taxisok számára.
4 milliárdos kerettel fogyasztásélénkítés (taxi, étel házhoz rendelés, lakossági szolgáltatások).
1 milliárdos kerettel munkaerő iparágváltó támogatások
4 milliárdos kerettel hitel önrész támogatás építőipari beruházásokhoz
1 milliárdos kerettel a vendéglátóhelyek újranyitása esetén fűthető terasz kialakítási és higiéniás intézkedések támogatása
További, az alapon túl nyújtott lehetséges támogatás: az építményadó elengedése vagy halasztás KKV vállalkozás által tulajdonolt szállodák, szálláshelyek esetében.
A BKIK már korábban is jelezte, hogy költségvetési főösszeg arányosan maga is beszáll a válságkezelésbe. A BKIK a 1,5 milliárd forintos éves büdzséjéből 5%-ot a válságkezelő alapra fordít, mivel a fővárostól is hasonló erőfeszítést kér. A megbeszélésen Vadász György az OKISZ nevében hasonló felajánlást tett.
A résztvevő szervezetek a kormánytól a 15 milliárdnyi bértámogatáshoz köztehermentességet kérnek, melynek értéke közel 12 milliárd forint, vendéglátáshoz és turizmushoz köthető vállalkozások esetén a KATA adó elengedését és kedvezményes építőipari beruházási hitelt 16 milliárd forint értékben.
A BKIK szakértői szerint ugyanakkor már most minden erőfeszítést meg kell tenni a válság utáni, tavaszi talpra állás és piacélénkítés érdekében. Javaslatuk szerint a következő további fővárosi és kormányzati intézkedések kellenek az érintett vállalkozások megsegítéséhez. Ilyenek a vidékiek és a határon túli magyarok Budapestre látogatásnak kormányzati támogatása, a V4-ekkel közösen kidolgozott turisztikai csomag, vagy a külföldön élő magyarok ideutazásának ösztönzése.
A napokban megismert iparűzési adó és társasági nyereségadó felfüggesztési javaslatot illetően a résztvevők a társasági adó csökkentést üdvözlik, azzal a megjegyzéssel, hogy egyes szektorokban ennek nem lesz jelentősége, mivel nem várható nyereség. Az iparűzési adó esetében, annak teljes vagy részleges elengedését a KKV szektor részére látnák reálisnak a részvevők, vagy szektoriálisan, vagy adott árbevétel csökkenés esetén.
A kerekasztalon a BKIK meghívására a Turisztikai és Vendéglátó Munkaadók Országos Szövetsége (VIMOSZ), a Magyar Idegenvezetők Egyesülete, a Magyar Utazási Irodák Szövetsége (MUISZ), a Magyar Vendéglátók Ipartestülete, a Magyar Rendezvényszervezők Szövetsége (MARESZ), a Magyar Beutaztatók Szövetége (MABEUSZ), az Országos Taxis Szövetség, az MGYOSZ, a VOSZ, a VOSZ KMRSZ, az OKISZ és IPOSZ vett részt.
Kapcsolódó cikkeink
Betiltják a airbnb-típusú szálláshelyeket Budapesten? Szigorítás jöhet
Újra napirendre került a rövidtávú lakáskiadás szabályozása Budapesten, miután a…
Tovább olvasom >Uniós bíróság: a biztosítóknak vissza kell téríteniük a koronavírus-járvány miatt lemondott szervezett utazások árát
A csődbe ment utazási irodák biztosítóinak vissza kell téríteniük azoknak…
Tovább olvasom >Komoly turisztikai növekedés előtt áll Budapest, különösen konferenciaturizmus terén
A Budapesti turizmus jövőbeli növekedése kétszámjegyű mértékű lehet, ha a…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >