Az Európai Bizottság bemutatta a közös uniós agárpolitika jövőjére vonatkozó főbb elveit
Az Európai Bizottság szerdán bemutatta a közös uniós agárpolitika főbb elveit tartalmazó, készülő javaslatait többek között arra helyezve a hangsúlyt, hogy a tagállamok szélesebb hatáskört kapjanak azt illetően, hogyan és hová fektetik be közös agrárpolitikából származó támogatásokat annak érdekében, hogy teljesüljenek a környezetvédelemmel, klímaváltozással és fenntarthatósággal kapcsolatos ambiciózus közös célok.
Jyrki Katainen munkahelyteremtésért, növekedésért, beruházásokért és versenyképességért felelős uniós biztos a közös uniós agrárpolitika fő elveit bemutató tájékoztatón elmondta, a bizottság készülő javaslatai a jogszabályok egyszerűsítése és a rugalmasabb megközelítés révén biztosítani fogják, hogy a közös agrárpolitika (KAP) valós eredményeket hozzon a gazdálkodók támogatása terén és meghatározza az uniós mezőgazdaság fenntartható fejlődésének irányát.
Phil Hogan mezőgazdaságért és vidékfejlesztésért felelős biztos elmondta, a jelenlegi közös agrárpolitikai stratégia struktúrájának megtartása mellett a javaslat egyszerűbb, rugalmasabb intézkedéseket határoz majd meg az uniós szinten elfogadott célkitűzések elérése érdekében. Minden uniós ország önmaga kidolgozza a saját – a bizottság által jóváhagyott – stratégiai tervét, amelyben meghatározza a célkitűzések elérésének tervezett módját. Az egyenmegoldásokról a személyre szabott megközelítésre való áttérés elősegíti, hogy a szakpolitika és annak megvalósult formája közelebb kerüljenek azokhoz, akik azt a helyszínen végrehajtják – húzta alá.
Mint elmondta, a mezőgazdasági termelők támogatása továbbra is közvetlen kifizetési rendszeren keresztül folyik majd. A javaslattervezet nem vetíti előre sem az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vita kimenetelét, sem a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok tartalmát – közölte.
Tekintettel arra, hogy a klímaváltozás és a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás továbbra is befolyásolni fogja a mezőgazdaságot és az élelmiszertermelést, az új közös agrárpolitikának nagyobb fokú ambíciókat kell tükröznie az erőforrás-hatékonyság, a környezetvédelem és az éghajlatpolitika terén – húzta alá.
Elmondta azt is, hogy a bizottság kiemelt figyelmet kíván fordítani az agráriumban alkalmazott modern technológiák használatának ösztönzésére, a gazdálkodók helyi támogatására, valamint a nagyobb piaci átláthatóság és kiszámíthatóság biztosítására, valamint a fiatalok gazdálkodásra ösztönzésére, összehangoltan a tagállamok földadóztatási, földtervezési és készségfejlesztési hatásköreivel. Kezelni kívánja továbbá a polgárok fenntartható mezőgazdasági termeléssel – egészségüggyel, táplálkozással, élelmiszer-pazarlással és állatjóléttel – kapcsolatos aggodalmait is.
Kapcsolódó cikkeink
A második negyedévben 0,3 százalékkal nőtt a GDP az euróövezetben és az EU-ban is negyedéves szinten
Az idei második negyedévben szezonális kiigazítással 0,3 százalékkal nőtt a…
Tovább olvasom >Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Mérséklődtek a csomagolóhelyi tojásárak Magyarországon
Az Európai Bizottság adatai szerint az unióban az étkezési tojás…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >