Az élelmiszeriparra is veszélyes a túl sok antibiotikum
Nagy veszélyt jelent a mezőgazdaságban és az élelmiszeriparban is, hogy a betegségeket okozó mikrobák rezisztenssé válnak az antibiotikumokkal szemben – írja az agrarszektor.hu. Ezért az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) javaslatcsomagot dolgozott ki a helyzet kezelésére.
Az antimikrobiális gyógyszerek gyakoribb, és akár indokolatlan, használata az emberi és állati orvoslásban azt eredményezi, hogy a betegséget okozó mikrobák egyre nagyobb mértékben rezisztenssé válnak a hagyományos gyógyszerekkel, például az antibiotikumokkal szemben – állapítja meg a FAO. Ez a jelenség, illetve mezőgazdasági hatása lesz a témája jövő héten egy magas szintű találkozónak New Yorkban.
Az antimikrobiális gyógyszerek fontos szerepet játszanak a növényi és állati betegségek kezelésében – áll a FAO most bemutatott javaslatcsomagjában. Ezek helytelen használata, és a kialakult antimikrobiális szerekkel szembeni ellenálló képesség azonban mindnyájunkat nagy veszélynek tesz ki. Eddig leginkább a kórházak kapcsán került elő a téma, pedig a mezőgazdaság is érintett, így közvetlenül az ételeinkre is befolyással van.
A FAO ezért négy kulcsterületen javasol változást:
– Figyelemfelhívás a gazdálkodók és élelmiszergyártók, állategészségügyi szakemberek és hatóságok, továbbá a döntéshozók és a fogyasztók körében.
– Nemzeti rendszerek kiépítése az antimikrobiális szerekkel szembeni ellenálló képesség nyomon követésére az élelmiszeriparban és a mezőgazdaságban.
– Nemzetközi felügyelet, szabályozási keretek.
– Jó gyakorlatok megosztása és mérsékelt antimikrobiális gyógyszerhasználat.
A szervezet azt szeretné elérni, hogy erre 2017 közepéig nemzeti stratégiák jöjjenek létre.
Az elmúlt ötven évben a föld lakosságával együtt az ipari termelés is jelentősen nőtt. Az élelmiszertermelési módszerek intenzívebbé válása magával hozta az antimikrobiális szerek gyakoribb alkalmazását a mezőgazdaságban, például az állattartásban betegség kezelése vagy megelőzése céljából. Ugyanilyen megfontolásból már az akvakultúrában is használják ezeket.
Egyes esetekben, bár szerencsére ritkábban, a rezisztencia akár növényeknél is kialakulhat. A FAO szerint még mindig elterjedt gyakorlat, hogy a növekedést serkentéséért az állatok táplálékához kis mennyiségben antimikrobiális szereket kevernek. Az állattartó szektor teljes globális antimikrobiális szer igénye több mint 60 000 tonna évente, és az állati termékek iránti nem szűnő igény miatt ez folyamatosan növekedni fog – állítják a FAO szakértői.
A prognosztizált növekedés két-harmadát az állattartás könyvelheti el – olvasható az Amerikai Tudományos Akadémia egy nemzetközi tanulmányában. Ezen belül is a sertés- és a baromfitartás várhatóan a jelenlegi mennyiség kétszeresét használja fel.
A FAO szerint a rezisztencia kialakulása megelőzhető, ha a gazdálkodó és élelmiszeripari rendszerek megválogatják a higiéniai, biológiai biztonsági és állattartási módszereiket. Ezzel csökkenthető lenne az ilyen szerek használata, csakúgy, mint az állatok megfelelő oltása révén.
További globális probléma, hogy jelenleg hiányzik egy nemzetközi szintű megegyezés az antimikrobiális szerek használatának nyomon követéséről a haszonállattartásban. Az egyesült királyságbeli O’Neill bizottság jelentése szerint csupán 42 országban van erre kiépített rendszer, miközben a nemzeti szabályozás hiánya növeli a kockázatot. További kutatásokra lenne szükség az antimikrobiális szerek lehetséges alternatíváit keresve, és az ilyen szereket tartalmazó mezőgazdasági hulladék környezeti hatásával kapcsolatban is. (agrarszektor.hu)
Kapcsolódó cikkeink
Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >Farkas Sándor: sok, előre nem látható tényező befolyásolhatja az élelmiszerellátás
Vadai Ágnes országgyűlési képviselő kérdései nyomán Farkas Sándor, az Agrárminisztérium…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >