A tejtermelő gazdaságok hatékony működését segítő modellt készítettek az SZTE-n
A tejtermelő gazdaságok jövedelmezésének optimalizálását segítő szimulációs modellt készítettek a Szegedi Tudományegyetem (SZTE) agrártudományi és informatikai kutatói, a megoldásnak köszönhetően selejtezési döntéseikhez kaphatnak támogatást a tenyésztők – tájékoztatta a felsőoktatási intézmény közkapcsolati igazgatósága az MTI-t.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2023/05/cow-ga1a39dd48_640-300x200.jpg)
Mikroszimulációs módszert dolgoztak ki, amellyel könnyen vizsgálható, hogy a vemhességi arányok növekedése és a selejtezési döntés meghozatalának időpontja milyen hatással van a jövedelmezőségre (Fotó: Pixabay)
A rangos Animals című szaklapban megjelent publikáció összefoglalója szerint a tejelő szarvasmarha-tenyésztés egyik legfontosabb döntése napjainkban a tehenek selejtezési idejének helyes megválasztása. A levágásról való döntés során a gazdának számos tényezőt kell figyelembe vennie, amelyek összetettsége megnehezíti a döntéshozatalt, melyet gyakorta érzelmi szempontok is befolyásolnak. Az egyik döntő tényező a reprodukciós mutatók alakulása. A cikk első szerzője Tóth Violetta, az SZTE Mezőgazdasági Karának doktoranduszhallgatója disszertációjában a selejtezési okokat vizsgálja nagyüzemi tejtermelő tehenészetében. A publikáció szerzői – az SZTE két agrártudományi és három informatikai területen dolgozó kutatója – hat nagy magyarországi szarvasmarha-telep húsz évnyi adatsorát felhasználva egy olyan mikroszimulációs módszert dolgoztak ki, amellyel könnyen vizsgálható, hogy a vemhességi arányok növekedése és a selejtezési döntés meghozatalának időpontja milyen hatással van a jövedelmezőségre.
Módszerükkel nagy pontossággal meghatározható, hogy milyen hatással van a vemhességi ráta és a selejtezési napok számának növekedése az egyes tejgazdaságok gazdasági mutatóira
Az eljárás célja, hogy segítse a vezetői döntéseket a jobb jövedelmezőség és gazdasági hatékonyság elérése érdekében. Az eredmények azt mutatták, hogy a vemhességi arány növelésével sikeresen csökkenthető az ellési időköz hossza, de a javuló vemhességi arány nem hoz jelentős növekedést a tejtermelésben, viszont jobb lehetőséget biztosít a szelekcióra. Annak érdekében, hogy a gazdaságok számára hasznosítható eredményeket kapjanak, a kutatók a jövőben tovább kívánják fejleszteni a modellt, a gazdaságokhoz igazítva és azok sajátosságait figyelembe véve.
MTI
Kapcsolódó cikkeink
Az izraeli-palesztin konfliktus közepette születtek meg a jövő ellenállóbb kakaónövényei
Majdnem kudarcba fulladt egy ígéretes izraeli mezőgazdasági kutatás, amelynek célja…
Tovább olvasom >Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >