A Századvég felfelé módosította az idei és a jövő évi növekedési várakozását
A Századvég Gazdaságkutató Zrt. felfelé módosította a 2018-ra és a 2019-re vonatkozó növekedési előrejelzését, 2018-ra a korábbi 4,4 százalék helyett 4,6 százalékos, míg 2019-re 3,5 százalék helyett 3,9 százalékos gazdasági bővülésre számít.
A gazdaságkutató MTI-hez kedden eljuttatott közleménye szerint 2018 harmadik negyedévében a gazdaság teljesítménye a nyers adatok szerint 4,9, a szezonálisan és naptárhatással kiigazított adatok szerint 5,2 százalékkal nőtt, több mint fél százalékponttal meghaladva az elemzői várakozásokat. A kiigazított adatok alapján a gazdaság a rendszerváltás óta mért leggyorsabb ütemben bővült. A harmadik negyedéves növekedés az Európai Unióban a legnagyobbak között volt. A gazdaságkutató szeptemberi becsléséhez képest a KSH az első két negyedév adatát 0,1-0,1 százalékponttal felfelé korrigálta. Ezeket a tényezőket figyelembe véve a gazdaságkutató 4,6 százalékra felfelé módosította a 2018-as növekedésre vonatkozó prognózisát – közölték.
Az elemzés szerint a növekedés motorját idén a fogyasztás és a beruházás bővülése jelenti. A háztartások fogyasztási kiadásainak volumene 5,4 százalékkal nőhet 2018-ban, melyhez elsősorban a nettó bérek átlagosan 11,3 százalékosra becsült emelkedése járul hozzá, melyet a munkaerőhiány mellett a szociális hozzájárulási adó összességében 2,5 százalékpontos csökkentése, a minimálbér és a garantált bérminimum 8, illetve 12 százalékos emelkedése, illetve az állami szféra bérrendezései segítenek elő. A beruházások a korábban vártnál nagyobb mértékben, 16,7 százalékkal bővülhetnek idén. Ehhez az állami és a magánszféra uniós és saját forrásból végrehajtott beruházásai járulnak hozzá, amelyeket az alacsony kamatkörnyezet is segített. A beruházásokhoz kapcsolódóan érdemes kiemelni, hogy az építőipar hozzáadott értéke az előző év azonos időszakához képest 27,5 százalékkal nőtt, tehát az ágazat a munkaerőhiány mellett is növekedni tudott.
A külkereskedelmi mérleg alakulása ezzel szemben nem tud hozzájárulni a növekedéshez 2018-ban. A Gazdaságkutató becslése szerint az export 5,4, míg az import 7,1 százalékkal bővül éves összehasonlításban. Az export növekedését lassítja a külső kereslet alacsony emelkedése (a német gazdaság a III. negyedévben az előző év azonos időszakához képest mindössze 1,2 százalékkal növekedett, míg az előző negyedévhez képest 0,2 százalékkal visszaesett), miközben a fogyasztás és a beruházások bővülése az import emelkedéséhez vezet.
A gazdaságkutató a 2019-re vonatkozó várakozásáról megjegyezte: a becslés során feltételezték, hogy a kormányzat a versenyképesség növelését segítő intézkedéseket vezet be. A növekedést nagyban elősegítheti a fogyasztás volumenének 4,4 százalékosra, illetve a beruházások 9,0 százalékosra prognosztizált emelkedése. Az előbbit elsősorban az átlagbér 10 százalékra becsült, vagyis a várható inflációt jelentősen meghaladó növekedése eredményezi. A beruházások kapcsán az uniós források felhasználása mellett fontos kiemelni az elmúlt időszakban bejelentett nagyvállalati beruházásokat, illetve a kormányzati fejlesztéseket. Az október végéig építési engedéllyel rendelkező lakások az Országgyűlés döntése értelmében a kedvezményes 5 százalékos áfakulccsal épülhetnek meg, így ez több tízezer új lakás megépítését segítheti elő a családi otthonteremtési kedvezménnyel együtt 2019 után is. Az export bővülése jövőre 5,5, míg az importé 5,4 százalékos lehet, így a gazdaságkutató várakozásai szerint jövőre a külkereskedelmi egyenleg növekedése hatása semleges, esetleg kismértékben pozitív lehet.
Az olaj árának növekedése, illetve a forint gyengülése hatására az infláció októberre 3,8 százalékra emelkedett, így megközelítette a jegybanki inflációs célsáv felső határát. Novemberre azonban az olajárak csökkenése miatt a pénzromlás mértéke drasztikusan, 3,1 százalékra mérséklődött.
Közölték: figyelembe véve az olaj világpiaci jegyzési árának az elmúlt időszaki csökkenését, a jövő évre várt infláció a korábban vártnál alacsonyabb lehet. Így a 2018-ra vonatkozó inflációs prognózisát a gazdaságkutató 0,1 százalékponttal 2,9 százalékra emelte, míg a 2019-es előrejelzést 0,2 százalékponttal 3,0 százalékra mérsékelte. A pénzromlás üteme tehát éves átlagban várhatóan megfelel a jegybanki célnak. A novemberi inflációs adat eredményeként a Magyar Nemzeti Bank várhatóan nagyon rövid távon nem kényszerül a monetáris kondíciók érdemi szigorítására, erre várhatóan csak az Európai Központi Bank 2019 nyarán történő kamatemelését követően kerülhet sor – írták. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
Agrometeorológia: a napraforgónak és kukoricának jól jött az eső, az aratásra váró búzának és repcének nem
A napraforgónak és kukoricának jól jött az elmúlt egy hét…
Tovább olvasom >3,4%-kal bővült a fogyasztás
A KSH megerősítette, az idei első negyedévben 0,8%-kal nőtt a…
Tovább olvasom >Varga Mihály: meg kell erősíteni a magyar gazdaság szuverenitását, a hazai élelmiszeripart
Európa jövője egyenrangú, szuverén tagállamokkal biztosítható, ezért a kormány továbbra…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >