A nyári viharok okozták a legtöbb kárt 2023-ban
A lakásbiztosításoknál a károk típusát tekintve továbbra is a csőtörés a leggyakoribb károk, ami az előző évekhez hasonlóan az összes kárbejelentés 30 százalékát tette ki. A toplista második helyén a viharkárok állnak 16 százalékkal, ám ha az összes viharos időjárással összefüggésbe hozható károkat nézzük (gyakoriság szerint: általános viharkárok, beázás, villámcsapás indukciós hatása, jégverés, felhőszakadás, hónyomás, villámcsapás, tetőbeázás), ezek száma 2022-vel ellentétben már megelőzte a csőtörésekét (összes káreset 38%-a vs 30%-a), csakúgy, mint kárkifizetésben (szintén 38% vs 30%), így valójában ezek állnak az első helyen. 2023-ban 50 százalékkal több viharos időjárással összefüggésbe hozható kár volt, mint 2022-ben, 2021-hez képest pedig 60 százalékkal. A kárkifizetések összege pedig több mint 65, illetve 75 százalékkal nőtt ugyanebben az összehasonlításban.
Az egyre szélsőségesebb időjárási körülmények miatt a magyarok jelentős része egyre jobban tart az elemi károktól, ami miatt felértékelődött az ingatlanok és a bennük található vagyontárgyak biztosításának fontossága. Az Allianz Hungária lakásbiztosítási szokásokat vizsgáló kutatásából[1] kiderült, hogy a víz- (78,3%), tűz- (67,6%) és a természeti károktól (62,9%) féltjük leginkább az otthonunkat. A biztosítótársaság felmérése szerint a megkérdezettek 85,5 százaléka rendelkezik lakásbiztosítással, míg a teljes hazai lakásállományra vonatkozóan nagyjából 75 százalék ez az arány.
A szélsőséges időjárás miatt bekövetkező kártípusok közül 2023-ban a felhőszakadás kártípus darabszáma megháromszorozódott, a beázás és tetőbeázás pedig darabszámban és kifizetésben is megduplázódott 2022-höz képest. Emellett darabszámban duplázódott, kárkifizetésben ötszörösére nőtt az idegen tárgyak rádőlése kártípus is.
Augusztusban volt a legtöbb kárbejelentés, áprilisban a legkevesebb
Az összesített károk száma augusztusban volt a legkiemelkedőbb, csaknem 60 százalékkal volt a havi átlag felett. Júliusban és augusztusban összesen pedig mintegy 75 százalékkal volt magasabb a károk száma 2022 azonos időszakához képest. Ezzel szemben a legnyugodtabb hónapban, áprilisban, a havi átlaghoz képest több mint 35 százalékkal kevesebb kárbejelentés érkezett az Allianzhoz, többnyire csőtörés, viharos időjárás és balesetek miatt.
A viharszezon 2022-höz hasonlóan tavaly is korán indult, hiszen már az egyébként még nyugodtnak mondható januártól áprilisig tartó időszakban is jellemzően megduplázódott a viharokhoz kapcsolódó kárbejelentések száma. Az elmúlt években tapasztalt havi átlag 1700-ról 2023-ban 3400-ra nőtt. Február elején a viharos erejű szél jelentős károkat okozott. A májusi esőzések szintén sok, jellemzően közepesebb mértékű károkat okoztak, számottevő kártérítési összegeket vonva maguk után. Ezt követően júniusban a viharos időjárás már rendkívül jelentős mennyiségű kárbejelentéssel és magas kárkifizetéssel járt.
„Júliusban kirívó esetnek számított például a nagyecsedi jégverés, ahol minden épületet megrongáltak a teniszlabda nagyságú jégdarabok, augusztusban pedig több mint 9000 kárbejelentés érkezett hozzánk a viharokkal kapcsolatban, ami milliárdos nagyságrendű kárkifizetést eredményezett. A viszonylag nyugodtnak mondható őszi időszak után az év utolsó hónapjában a rég nem látott havazás okozta a hónyomáskárok előző évekhez képest tapasztalt jelentős emelkedését.”
– mondta Borbély Krisztián, az Allianz Hungária Zrt. kárrendezési igazgatóságának vezetője.
Nem érdemes „játszani” a tűzzel
Bár a tűzesetek nem tartoznak a leggyakrabban előforduló kártípusok közé, hiszen az összes bejelentett kár 1 százalékát sem teszik ki darabszám tekintetében, a kárkifizetéseket nézve viszont 13 százalék az arányuk. Ebből a szempontból a tűzkárok a viharok után a harmadik helyen állnak, az átlagos térítési összeg pedig több mint egymillió forintra rúg.
Az adventi koszorúk, gyertyák, csillagszórók, berepülő petárdák vagy akár az elektromos hálózat túlterhelése (pl.: túlzott, szabálytalan díszkivilágítás, illetve elektromos radiátorok, rossz minőségű hosszabbítók használata) miatt bár karácsonykor és szilveszterkor gyakoribbak a lakástüzek, mint az év többi napján, a tűzkárok nem csak az ünnepi időszakra jellemzőek.
„Gyakrabban fordulnak elő a fűtési idényhez kapcsolódóan is, például a kazánok karbantartásának hiánya vagy a kémények éves tisztításának elmaradása miatt. A legtöbb tűzkár bejelentést decemberben, illetve januárban kapjuk, de kiemeltnek számít a novemberi és a februári hónap is. Az Allianzhoz bejelentett tűzkárok közel 40 százaléka történik ebben a 4 hónapban. Átlagkárokat tekintve a tűzkárok átlagos kárkifizetése több mint tízszerese az otthonbiztosítási szerződések alapján történő egyéb kárkifizetéseknek”
–magyarázta az Allianz Hungária kárrendezési szakértője.
Kárrendezés online, egyszerűen
Az időjárási hatások legtöbbször kivédhetetlenek, de a károk mielőbbi helyreállítására fel lehet készülni otthon- és lakóközösség-biztosítás segítségével. Az Allianz otthonbiztosításának már az alapbiztosítása is fedezetet nyújt a szélsőséges időjárási jelenségek okozta károkra. A biztosítótársaság azt javasolja ügyfeleinek, hogy minden esetben éljenek az online kárbejelentés lehetőségével, és minél részletesebb kárleírást adjanak meg. A kárbejelentést követően egy személyre szabott linket kap a károsult, amire minél hamarabb és minél jobb minőségben érdemes feltölteni a kárhoz kapcsolódó fényképeket, hiszen ez nagyban hozzájárulhat a gyors kárfelvételhez, ezáltal a gyors kárrendezéshez is. A linken keresztül ráadásul a nap 24 órájában, a hét minden napján nyomon követhető a kárügy alakulása.
„Az ügyintézés részletei mellett fontos, hogy az értékkövetésre is figyeljünk annak érdekében, hogy elkerüljük az alulbiztosítottságot, hiszen az építőipari anyagárak, valamint munka- és rezsióradíjak jelentős növekedésével már a kisebb káresemények helyreállítása is egyre többe kerül. Meglévő biztosítási szerződésünket érdemes rendszeresen, legalább évente felülvizsgálni, különösen egy-egy jelentős értéknövekedéssel járó beruházás, például átalakítás, felújítás, hozzáépítés, vagy a korábbinál értékesebb ingóságok beszerzését követően. A szükséges fedezeteket is gondoljuk át, és győződjünk meg róla, hogy a biztosításunk minden olyan kockázatra fedezetet nyújt, amelytől tartunk”
– hangsúlyozta a szakember.
Kapcsolódó cikkeink
Június első napjaiban már több mint 180 db mezőgazdasági kárbejelentés érkezett a Generali Biztosítóhoz
Gyakorlatilag a díjtámogatott növénybiztosítás kötési határidejének (05.31.) másnapján jégverés rázta…
Tovább olvasom >A mezőgazdasági biztosítások kárkifizetései csökkentek 2023-ban
A mezőgazdasági díjbevételek összesen 32,8 milliárd forintot (–10 százalék), a…
Tovább olvasom >Egy év alatt közel 60 százalékkal nőtt a januárban téli sportolásra kötött utasbiztosítások száma
A tél és az ünnepi időszak kiváló alkalmat ad arra,…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >