A munkaviszonyban foglalkoztatottakra vonatkozó járulékfizetési adó alsó határa
A Magyar Vendéglátók Ipartestülete felhívja a kollégák figyelmét, hogy 2020. szeptemberétől a munkaviszonyban álló biztosítottak esetében a járulékot havonta legalább a minimálbér 30 százaléka, azaz 48 300 forint után akkor is meg kell fizetni, ha a foglalkoztatott tényleges járulékalapot képező jövedelme ennél kevesebb. Ez a járulékfizetési alsó határ.
![](https://trademagazin.cdn.webgarden.io/wp-content/uploads/2020/09/Ad%C3%B3-259x300.jpg)
A járulékfizetési alsó határ és a ténylegesen kifizetett járulékalapot képező jövedelem különbözete után a foglalkoztató által fizetett társadalombiztosítási járulék terhére családi járulékkedvezmény nem érvényesíthető!.
A járulékfizetési alsó határ szabálya nem vonatkozik azokra a munkaviszonyban álló foglalkoztatottakra, akik
– gyermekgondozási díjban, gyermekek otthongondozási díjában, örökbefogadói díjban, gyermeknevelést segítő ellátásban, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban részesülnek,
– köznevelési intézményben, szakképző intézményben vagy felsőoktatási intézményben nappali rendszerben tanulnak.
A járulékfizetési alsó határ megállapítása
Ha a munkaviszonyban álló biztosított
– biztosítotti jogviszonya hónap közben kezdődött vagy szűnik meg,
– biztosítotti jogviszonya a hónap egészében nem áll fenn a biztosítás szünetelése miatt (Tbj. 16. § alapján) vagy
– az adott hónapban táppénzben, baleseti táppénzben részesül, vagy tizenkét évesnél fiatalabb beteg gyermek ápolása címén fizetési nélküli szabadságot vesz igénybe, akkor
– a járulékfizetési alsó határ meghatározásakor ezeket a naptári napokat figyelmen kívül kell hagyni.
– Ha az előzőekben felsorolt körülmények nem állnak fenn a teljes naptári hónapban, akkor a járulékfizetési alsó határ kiszámításánál egy-egy naptári napra a járulékalap harmincad részét, 2020-ban 1 610 forintot (48 300:30) kell alapul venni.
Járulékfizetés
Ha a tárgyhónapban (első alkalommal 2020 szeptemberében) a járulék fizetésére kötelezett biztosított részére nem fizettek járulékfizetési alsó határt elérő jövedelmet, és az elszámolt tárgyhavi járulék nem éri el a járulékfizetési alsó határ után számított járulék összegét, akkor a foglalkoztatónak a különbözet után meg kell fizetnie a járulékot. A járulékfizetési alsó határ után a járulékot akkor is meg kell fizetni, ha a munkavállaló más jogviszonyában megfizette a járulékot a járulékfizetési alsó határ után.
Példák és további információk itt!
Kapcsolódó cikkeink
Hamarosan automatizálttá válik az adattörlő kód kiosztása
Digitális adathordozó eszközt értékesítő cégek adminisztrációs folyamatait jelentősen befolyásoló változás…
Tovább olvasom >Huszonnégy pékségből tizenháromnál a nyugtaadásnál súlyos mulasztást állapított meg a NAV
Huszonnégy pékséget ellenőriztek az online pénztárgépekből érkező forgalmi adatok nyomán,…
Tovább olvasom >NAV: folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése,…
Tovább olvasom >További cikkeink
A Primark új partnerrel fejleszti kollégáinak a körkörös tervezéssel kapcsolatos képzését
A nemzetközi divatáru-kiskereskedő Primark a Circular Textiles Foundation (CTF) partnerségével továbbképzési programot…
Tovább olvasom >Szallas.hu: sokan utaznak a Balatonra az augusztus 20-ai hosszú hétvégén
Minden harmadik utazó a Balatonon pihen az augusztus 20-ai négynapos…
Tovább olvasom >Betiltják a airbnb-típusú szálláshelyeket Budapesten? Szigorítás jöhet
Újra napirendre került a rövidtávú lakáskiadás szabályozása Budapesten, miután a…
Tovább olvasom >