A méhpopuláció csökkenése veszélyezteti az élelmiszerellátást
A beporzó rovarok populációinak drasztikus csökkenése súlyos következményekkel járhat a globális élelmiszerellátásban – idéz egy átfogó nemzetközi tanulmányból a qubit.hu. A tanulmány a Proceeding of the Royal Society B folyóiratban jelent meg szerdán, július 29-én.
Az ENSZ élelmezési és mezőgazdasági szervezete, a FAO aktuális statisztikái szerint a beporzóktól függő gyümölcs- és zöldségtermesztés volumene az elmúlt 50 évben 300 százalékkal emelkedett, ezért is aggasztó a rovarpopulációk rohamos gyérülése. Bár az olyan szélbeporzású alapvető élelmiszerforrásokat, mint a rizs, a búza és a kukorica, ez nem érinti, ugyanakkor számos, az egészséges, ásványi anyagokban, vitaminokban és más mikroelemekben gazdag források előállításához nélkülözhetetlen a rovarok.
Az amerikai, kanadai és svéd ökológusok által jegyzett tanulmány szerint a csak az USA-ban évi több mint 50 milliárd dollár értékűre becsült ökoszisztéma-szolgáltatások javát ráadásul nem a mézelő házi méhek (Apis mellifera), hanem a vadon élő rokonaik, mások mellett a Bombus nemhez sorolt poszméhek végzik. Csakhogy az intenzív mezőgazdálkodás, a kíméletlen vegyszerhasználat ezeket a fajokat sem kíméli, az Egyesült Államokban például az elmúlt évtizedekben az észak-amerikai rozsdás poszméh (Bombus affinis) állományának 87 százaléka eltűnt, állítják a kutatók.
Az USA 13 államának mezőgazdasági területein végzett terepi vizsgálatok egyértelmű összefüggést mutattak ki a terméshozamok, a termés beltartalmi értéke és beporzó rovarpopulációk nagysága, illetve aktivitása között – egyebek mellett a mandula, az alma, a fekete áfonya és a cseresznye ültetvényekben, de szántóföldi kultúrákban is.
A kutatók felhívják a figyelmet, hogy a beporzók védelme létkérdés, máskülönben nem tartható fent a teljes értékű élelmiszerellátás.
Ahogy a drasztikusan szegényedő európai rovarfaunáról korábban megírtuk, a vadon élő növények 80 százaléka rovarbeporzású, és a 70 legfontosabb kultúrnövényből több mint egy tucat nem hozna termést, ha nem lennének ezek az élőlények. Világszerte pedig több mint 150 milliárd euróra becsülik a vad rovarok által nyújtott úgynevezett ökoszisztéma-szolgáltatások értékét évente. A poszméhek által beporzott kultúrnövények közé tartozik a paradicsom és a mustár mellett még a repce is, de a napraforgó jobb minőségű magot, a szamóca pedig nagyobb gyümölcsöt hoz rovarbeporzás esetén. A lucerna és a herefélék keresztbeporzás nélkül egyáltalán nem hoznak magot, ezek egy részét a háziméh nem is tudja hatékonyan porozni, csak a poszméhek. (Vajna Tamás, qubit.hu)
Kapcsolódó cikkeink
Uniós szinten is kiemelkedő a hazai állattenyésztés teljesítménynövekedése
A magyar sertés-, a baromfi- és tejágazat teljesítménye európai uniós…
Tovább olvasom >Nyári szezonális ellenőrzés: mindössze két vármegyében volt gond a növényvédő szerekkel
A kereskedőknél kapható és a termelőknél található növényvédő szereket is…
Tovább olvasom >Farkas Sándor: sok, előre nem látható tényező befolyásolhatja az élelmiszerellátás
Vadai Ágnes országgyűlési képviselő kérdései nyomán Farkas Sándor, az Agrárminisztérium…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >