A kormány 3 százalék fölötti GDP-növekedéssel számol 2020-ig
A 2018-2020-as évekre vonatkozó költségvetési kitekintést megalapozó makrogazdasági prognózisában 3 százalékot meghaladó gazdasági növekedésre és a jövő évi 0,9 százalékos, illetve a 2018-as 2,4 százalékos infláció után következő két évben a fogyasztói árak 3,0 százalékos emelkedésével számol a kormányzat a költségvetési törvényjavaslat kiegészítéseként a parlament honlapjára felkerült dokumentum szerint.
A prognózis szerint 2018-ban 3,4 százalékos lesz a növekedés, az uniós kifizetések tetőzésével párhuzamosan.
Az emelkedő inflációval szemben a reálbérekre lassuló növekedést jelez a prognózis. A bérek és keresetek volumenének idei évre tervezett 7,1 százalékos növekedése 2020-ra 4,0 százalékra, a nettó átlagkereseté 5,6-ról 3,5 százalékra mérséklődik, amivel párhuzamosan a háztartások fogyasztási kiadásainak növekedési üteme az idei 3,9-ről 2,7 százalékra fékeződik.
A költségvetésben a jövő évre kitűzött európai uniós módszertannak (ESA) megfelelően számolt 2,4 százalékos GDP-arányos hiány 2020-ra 1,2 százalékosra apad, amihez a 2017-re tervezett 1205 milliárd forintra tervezett pénzforgalmi hiányt 157 milliárdra kell csökkenteni. Az NGM számításai szerint ehhez az elsődleges (kamatkiadások és kamatbevételek nélkül számolt) egyenleg 1148 milliárd forintos javulása szükséges, amivel a 2017-es 284 milliárd forint deficitből 864 milliárdos többletbe csap át. A számottevő elsődleges többlet kialakulását a bevételek 7,2, a kiadások 1,5 százalékos visszafogott növekedése adja 2017 és 2020 között, mert a kamatkiadások nem csökkennek a jövő évre tervezett összeg alá.
A számításokban drasztikus fordulatot mutat a pénzforgalmi és az eredményszemléletű egyenleg különbözetét magyarázó úgynevezett ESA-híd, amely a jövő évben 292 milliárd forinttal kisebb, 2019-ben viszont 579 milliárddal és 2020-ban is 493 milliárd forinttal nagyobb ESA-hiányt mutat, mint a pénzforgalmi kimutatás. Emiatt a központi költségvetés pénzforgalmi hiányát még szigorúbban kell csökkenteni ahhoz, hogy 2020-ban az uniós módszertannal számolt hiány a GDP 1,2 százalékára csökkenjen.
A kormány számításai szerint 2018 és 2020 között a gazdálkodó szervezetek adóbefizetései lényegében stagnálnak, a jövő évi 1616 milliárdhoz képest alig 90 milliárddal csökkennek. A kivetítésben nem számoltak az egységes társasági adókulcs bevezetésével, a pénzügyi intézmények különadójából pedig a 2017-es 66,5 milliárddal azonos bevételt prognosztizálnak a következő három évben is.
A fogyasztáshoz kapcsolt adókból 830 milliárd forinttal, ezen belül áfából 743 milliárd forint bevételnövekedéssel számolnak.
A lakosság adóbefizetéseiből 280 milliárd forinttal várnak többet 2020-ban a jövő évi tervezethez viszonyítva, amiből a jövedelemadó növekménye 262 milliárd forintra tehető, mivel a 15 százalékos kulcs csökkentésével nem számol a kivetítés 2020-ig. A közmunkára fordított kormányzati kiadások sem változnak.
A költségvetés kiadási oldala szemléletesen mutatja a kormányzat szándékát a 2014-2020-as uniós támogatások gyorsított lefuttatására: az uniós programokból támogatott kiadások a jövő évi 2239 milliárd forint után 2018-ban 2614 milliárdon tetőznek, majd 2019-ben 1590,5 milliárdra, 2020-ra pedig 985 milliárdra csökkennek.
Az állami vagyonnal kapcsolatos költségek drasztikus emelkedése jelenik meg a központi költségvetés kiadásai között, az idei és jövő évi 300 milliárd körüli összegről ez 2019-ben 769,7, 2020-ra pedig 922 milliárdra ugrik fel vélhetően Paks-2 építése miatt. A másik szembetűnő emelkedés az országvédelmi, adócsökkentési és fejlesztési alap keretében jelenik meg az idei 60 milliárdról 2018-ban és 2019-ben 120 milliárdra duplázódik, 2020-ra pedig 350 milliárdra szökik fel. (MTI)
Kapcsolódó cikkeink
A második negyedévben 0,3 százalékkal nőtt a GDP az euróövezetben és az EU-ban is negyedéves szinten
Az idei második negyedévben szezonális kiigazítással 0,3 százalékkal nőtt a…
Tovább olvasom >AM: fókuszban az élelmiszer-gazdaság
Az élelmiszer-gazdaság kiemelt jelentőséggel bír a magyar gazdaságban, amely az…
Tovább olvasom >Nagy Márton: „békeköltségvetésre” van szükség a gazdaság újraindításához
A gazdasági növekedés a második negyedévben az előzetes várakozásoknál alacsonyabb…
Tovább olvasom >További cikkeink
Új élelmiszer-biztonságért és kiskereskedelemért felelős hivatal jöhet létre Nagy Márton vezetésével
Nemzeti Kereskedelmi Hivatal néven új csúcsszervezet jöhet létre, ami a…
Tovább olvasom >K&H: A vállalkozások közel kétharmada tervez fejlesztést
A hazai mikro-, kis- és középvállalkozás többsége, 61 százalék tervez…
Tovább olvasom >KSH: az ipari termelés 8,2 százalékkal csökkent júniusban
2024 júniusában az ipari termelés volumene 8,2, munkanaphatástól megtisztítva 3,7…
Tovább olvasom >